Revista Musical Catalana. Núm. 221 Març 2003
Editorial: Quotes radiofòniques: un peix que es mossega la cua / PANORAMA A la recerca dels orígens del Museu de la Músical. Noemí Calonge / Percussions de Barcelona celebra 25 anys. Izaskum Argemí / Concert de Tarda al Palau, una oferta variada i interessant. RRMC / Mikrokosmos: Purgatori musical. Pere Artís / Tangents: Homs, de nou. Jordi Maluquer / En la mort de Lina Richarte. Pau Nadal / Crítiques. J. Comellas, Lluís Trullén, Francesc Taverna-Bech i Albert Suñé / Apadrinament dels 3.772 tubs de l'orgue del Palau. RRMC / TEMA Centenari Hugo Wolf. La conclusió del gran liederisme romàntic. Prima le parole e poi la musica Manuel Capdevila / Atractius i esculls per interpretar Wolf. Maria Dolors Aldea / MUSICALIA Ernest Martínez Izquierdo. Cervell artístic del futur immediat de l'OBC. Robert Benito / La Stagione Frankfurt, Krzysztof Penderecki, Murray Perahia, David Garret, Sir John Eliot Gardiner, Le Poème Harmonique, Massirno Spadano i Abdel Rahman El Bacha. Lluís Trullén / Béla Bartók. Francesc Taverna-Bech / Il viaggio a Reims. Jaume Comellas / Discogràfiques a Catalunya. Harmonia Mundi. Montserrat Puig / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / LLIBRES / DISCOS / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
El Centre de Negocis de Hewlett-Packard a Sant Cugat del Vallès amb la cultura i n v e n t J HP, membre d' honor de la Fundació Orfeó Català - Palau de la Música aun a musica 221 vis a usica ca a ana •• o •• •o • •• • • EDITORIAL Consell Editorial: Fèlix Millet '""''""'""'''Montserrat Albet, Josep M. M. Busquets, Eugeni '-aucu•=• Josep Caminal, Salvador · Casas, Gregori Estrada, Joaquim Garrigosa, Joan \.Juu•t~•cu •, Carles Guinovart, Teresa Joan Matabosch, jordi Montull, Ramon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. Consell de Direcció: Pere Artís (editor}, Pere Burés (coordinació amb Catalunya Música), Jaume (direcció periodística) i Lluís Millet (direcció musical) • PANORAMA A la recerca dels orígens del Museu de la Música per Noemí Calonge Percussions de Barcelona celebra 25 anys per Izaskwn Argem{ Concert de Tarda al Palau, una oferta variada i interessant per RRMC Mikrokosmos: Purgatori musical per Pere Artis 25 anys de Percussions de Barcelona Tangents: Homs, de nou per jordi Maluquer En la mort de Lina Richarte per Part Nadal Disseny: Ferran Sendra Crítiques per f. Comel/as, Lluís Trullén, Fmncesc Taverna-Beclr i Albert Suiié Secretaria de Redacció: Teresa Martinez Publicitat: Megmar 2001, S.L. Diputació, 279, lr 7a Tel.: 93 487 76 26 08007 Barcelona Preimpressió: Ormograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. Distribució: Distribarna, S.A. Dipòsit legal: B-34.432/83 ISSN: 1136-7458 Col·laboren en aquest número: l\.1ARJA DOLORS ALDEA, IZASKUM I"AJ<.<.;Et-11. PERE ARTIS, ROBERT BENITO, ....n ••v"'ur:. MANUEL CAPDEVCLA, JAUME COMELLA$, l\.1AR1A JORDI MALUQUER, PAU EDUARDV. PATSI,MONTSERRAT PUIG, ALBERT SUÑÉ, FRANCESC TAVERNA-BECH I LLUIS TRULLÉN. Quotes radiofòniques: un peix que es mossega la cua Apadrinament dels 3.772 tubs de l'orgue del Palau El Cor de Noies de l'Orfeó a Concert de Tardo al Palau per RRMC ---- --- ~----···· · ·· ········------- -- --·················-- -----·······-····------------------------···----.---- - ---- ---------- -- --------- -- --------··· Centenari Hugo Wolf. La conclusió del gran liederisme romàntic TEMA "Prima le paro) e e poí Ja musica" per Manuel Capdevila Atractius i esculls per interpretar Wolf per Maria Dolors Aldea .... -... ---------- .................... -------................. ---------..................................................................................................... ...-- ---- ~- -- · ....... ---- ............................... .. Ernest Martínez Izquierdo. Cervell artístic del futur immediat de l'OBC MUSICALIA per Robert Benito La Stagione Frankfurt, Krzysztof Penderecki, Perahia, David Garret, Sir John Eliot -u"""'"u" Le Poème Harmonique, Massirno Spadano i Abdel Rahman El Bacha per Lluís Trullén ~ Béla Bartók rataluJa mísil'all't'liMa mu,iral ratalana Sant Francesc de Paula, 2 08003 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 10 www.palaumusica.org Al e: rcvista@palaumusica.org articles publicats a "Catalunya Mú_•ka/Rt"vista Catalilrul" expressen només J'opinló dels "Cotalunya Mliskn/Revist.J Musical no mantindr~ correspond~ncla nmb els auton; d'originals no encarrcg.H:; i enviats espontàniament a la Rl.'da~d6. C de les reproduccions ~utoritzadl'S, VEGAP, Barcelona 2003. Portnda Murray Perolhia (foto: Sony Cla•sical). Emest Martíuez lzqulerdo W per Francesc Taver1111-Bech ~ li viaggio a Reitns per jaume Comellas W A W A W Discogràfiques a Catal unya. Harmonia Mundi per Montserrat Puig Música encreuada per Edrmrd 11. Patsi ..,. ....................................................................... --.....................................................................................Ç' ...... .;........... - -- ~- ·-·---~-- ........................................ . SCHERZANDO DISCOS CONCERTS 0 A w G pereesc ...~ ~ 1J o, .I l~ 3 123 / concert de tarda al palau IX Temporada 2003 dilluns, 31 març 2003, 19 h dilluns, 7 abril 2003, 19 h Cobla Els Montgrins Orquestra Lírica Catalana Rosa Mateu, Sònia Roman, piano soprano Albert Montserrat. tenor Marti Camós, director Albert Argudo, director Rapsòdia per a plano I cobla, M. Ol!:ra Camins, )es s Ventura Fragments d'opereles vieneses: Ei mt penat I Ei haro gitano, J. Strauss (fill) Obres de Vl/amall)d, Beumala, Bou, SD/ó, Toldrà, Vlladesau I josep Setm La bella He/ena, ). Offenbach La ufdtw alegre, F. Lebar dilluns, 28 abril 2003, 19 h dilluns, 5 maig 2003, 19 h Gema4 Cor de Noies de l'Orfeó Català La Locomotora Negra (amb el mecenalge de Sanlander Central Hlspano) Recital de jazz Gema 4 i lluís Vllamaj6, coordinació artística «Mujeres a un mlsmo smu dilluns, 26 maig 2003, 19 h dilluns, 12 maig 2003, 19 h Orquestra de Cambra de Granollers Grop de Cambra de Barcelona Eulàlla i Ester Vela López. pianos Santiago Juan. violi Mayte Manin, cantaora Francesc Guillén, director Suite núm.2, op.17, S. Rakhmàninov Quadern de l'Havana, J. Comellas Calidoscopi, X. Montsalvatge El carnaval dels animals, C. Saint-Saens L'empresari (oberrum), W. A. Mozart Concert per a ufo/( t orqueslm etl Mi menor, F. Mendelssohn ,Bl amor brnjo, M. de Falla Venda d'abonaments: del 7 a l 12 de març de 2003 • preus: 32,40 € i 40,50 € Venda de localitats: a partir del 18 de març de 2003 • preus: 6 € í 7,50 € l"formact(J I venda: Palau de la Música Catalana, Sant Fmncesc de Paula, 2 - Tel. 93 295 72 00 La IX Temporada Concert de Tarda al Palau és copatrocinada per. Organitza: FUNDACIÓ ORFEÓ CATAL..\PALAU DE LA MtSICA CATALANA II'UNDACIÓ • fUioiDAOO ORFEO CATAl A PAlAU DE lA MOS ICA AGRUPACIÓ MÚTUA - r a fa un cert temps, quan des del Departament de Cultura de la Generalitat es va decidir imposar uns percentatges de programació musical de producció catalana, vam saludar la iniciativa de manera optimista, atesa la necessitat d'una mesura com aquesta. Com sempre que es produeix un fet nmmatiu, d'altra banda, en aquest cas, de control no gens fàcil, el principi de la seva posada en marxa va resultar falaguer i, efectivament, es va notar un perceptible increment de programació musical en el conjunt de les emissores radiofòniques del país. Tanmateix, passat un cert temps, aquella percepció s'ha anat esvaint de manera evident i a un hom ara se li fa difícil d'observar si no som a prop de la llinda de la situació anterior a la normativa, sinó s'ha superat ja. La consciència d'aquesta situació ha fet ressorgir el tema, encara que hagi estat tímidament. I al bell mig d'aquest fet ha aparegut, o més ben dit, ha reaparegut, l'argument que la normativa és difícil de complir per manca de producció. No estem en condicions de certificar-ho, perquè de fet el mateix argument se • situa en un terreny ambigu i de difícil evidenciació i certificació. En tot cas, allò que sí que es mou en el camp de la certesa és que som davant una rèplica molt exacta de la imatge del peix que es mossega la cua. Tothom sap que és justament la projecció en els mitjans audiovisuals, i d'una manera especial en els radiofònics, la clau de la promoció de la música, especialment la de tall popular, a la qual ens referim de manera preferent. Per tant, difícilment es produirà si no es programa; si hom ha de crear i produir des de la certesa, gairebé absoluta, de la seva inutilitat i de la sordesa ambiental. Hi ha, doncs, un problema que ultrapassa l'àmbit normatiu i que s'insereix en un món complex en el qual es conjuguen provincianisme i esh·etor de mires cultural amb poderosos interessos de poderoses -valgui la redundància-, empreses multinacionals, que compten amb recursos sobrats per inclinar l'aigua cap al seu molí. I a més ens permetem afegir que la problemàtica no ateny solament els mitjans audiovisuals. Altres instàncies tatnbé hi tenen quelcom a dir. L'ambientació musical genèrica de qualsevol festa popular -ja sigui en espais urbans nodrits, en barris o en petites poblacions-, tan monolíticament ocupada gairebé sempre per música aliena, esdevé una altra constatació punyent també en l'ordre argumental que acabem d'exposar. Quotes radiofòniques: un pezx que es mossega la cua 5 125 A la recerca dels orígens del Museu de la Música MOLT ABANS QUE s'INAUGURÉS I.! ACTUAL MUSEU DE LA MÚSICA, L'ANY 1946, DIRIGIT PER JOSEP RlCART I MATAS, TINGUÉ LLOC L'ExPOSICIÓ UNIVERSAL DE 1888, QUE VA COMPORTAR UN CANVI DE MENTALITAT DE LES AUTORITATS POLÍTIQUESICULTU RALSDELA CIUTAT SOBRE COM S'HAVIA DE PENSAR UN MUSEU. 1 1890 es va crear la Comissió 221 6 126 E Especial per a la Conservació dels Edificis del Parc i Creació i Foment dels Museus Municipals, mesos més tard denominada Comissió de Museus Municipals, que va promoure nous museus, com el de Belles Arts, el de Reproduccions Artístiques i el d'Arqueologia, per als quals es van reutilitzar edificis construïts per a l'Exposició i es va fomentar la política d'adquisicions i de donacions. L'alcalde Rius i Taulet havia encar regat el1889 a Pompeu Gener' l'elaboració del projecte del Pla general de museus, el qual, després de l'observació de diversos museus d'Europa i les coJ.Jeccions exposades al Palau d'Arts Liberals de l'Exposició Universal de París de 1889, va presentarlo l'any següent. Englobava tots els aspectes artístics, científics i industrials de la vida cultural, social, militar i econòmica d'un país; dintre del capítol denominat per Gener el "Museu de les Manifestacions Socials (Superorgàniques)" es trobaven les belles art&', que agrupaven la pintura, l'escultura, l'arquitectura i la música, i, en aquest darrer apartat. s'incloïen instruments de música de totes les èpoques i el sistema d'escriptura musical. Aquest pla no va prosperar perquè feia massa èmfa.si en aspectes "castrenses" i anfrópològics, que en aquells moments no eren considerats políticament correctes per una societat més encaminada a buscar el seu passat en l'arqueologia, tot deixant de costat els temes artístics. se de dipòsits, llegats o nnn.~""'·n• haver de transcórrer disset què s'adquirissin altres peces. ta deixadesa tenia com a causa rocratització a l'hora d'adquirir procedents de particulars, fet p011à el ralentiment de J·ao,c¡uu;ícíói en alguns casos, Ja pèrdua pra. Però la Comissió de Museus, blioteques i Exposicions, malgrat& manca de pressupost i d'iniciati11, anava formant les coJ.Jeccions a poc, poc. Una crida als coJ.Jeccionistes, ~ tel-lectuals i a la societat civil va~ que s'interessessin per exposar els!!!: objectes, tot deixant constància&;! nom del donant i també una impc~­ tant sèrie de donacions. La primm I 1894 es féu referència per pel seu gran valor fou, el 1899, primera vegada a L'existència d'Antoni Jeanbemat i Laganigue.lj~ en les seves sales de dos orLlegà la seva coHecció d'instrumer;. gues, detallats -per la seva immusicals, partilurt! portància- de la mai biblioteca m@ nera següent: un cal en un pi'ÍlliS orgue de caixa ben momentarE!r. pintat i daurat, del EL MusEu DE LA la Municipal'· segle XVIII, amb MúSICA, COM D'ALTRES Música; i de.spre àngels pintats a les TÉ la Junta T~ni:: CIUTAT, LA DE imatges tapes i les de Belles Arts, Al· de santa Cecília a ORIGEN EN queologia i lndfu. l'esquerra i de sanL'EXPOSICIÓ DE 1888 tries Artístiques· ta Caterina a La decidir insta!·!!· dreta en el seu inne una part al Mr terior, dins dels seu Municipal d'Ar· òvals barrocs i dauqueologia (antic Museu d'Històri!' rats. Aquest orgue estava al convent Es va considerar que, a causa delaír CateSanta dels pares predicadors de va importància, un fagot proceder.til: rina de Barcelona i després de 1835 la Capella dels Papes d'Avinyó.~ va tenir diversos propietaris, fins que mandolina napolitana, un serpentoa finalment va ser comprat per l' Ajunmetall, un harmonicordi, un psalor tament. D'un sol teclat, la seva excatalà i set instruments diverso5Cl tensió era de 3 octaves i 5 notes i 19 caràcter antic passessin al museu.f: cànons metàJ.lics, amb un destacat so canvi, no es va considerar p~ suau i pur, molt estimat per acomen aquells moments deixar-hi la~ panyar els cants litúrgics. I un altre orde les peces, com una viola de VilliL gue del final del segle XVI o el princihomme i un violí escultural de GJi' pi del XVJl, les tecles del qual eren verDuiffo Puiggar de 1516, que l'! par fonna de tauler un en ticals i clavades romandre a l'Escola, tot desvirlllt trapezoïdal, com alguns instruments el llegat. de metall. D'escala diatònica, començant les progressions ascendents des del compartiment de l'esquerra any 1902 hi hagu~ gra: canvis administrattUs.l: cap al mig i des del mig cap a la dreJunta Tècnica de BellesA(; ta, mètode molt primitiu, tenia 3 rees va transformar en la 11: gistres, 13 cànons magníficament trede Museus (preeu~ Autònoma ta compreentonats, i ballats, soldats de l'actual Junta de Museus) i tots<nia 2 octaves i 6 notes i el seu so era museus es van traslladar a l'edificid agradable i de potència regular. havia estat Arsenal del Parc de la t· nodrintcontinuà museu el que i Tot La Comissió de Museus, Biblioteques i Exposicions (antiga Comissió de Museus) va reprendre en part la idea de Gener en crear el 1892 el Museu de la Història2 perquè mitjançant els objectes exposats es reflectís la vida artística, musical, científica i industrial, tot absorbint els fons de les coJ.Ieccions arqueològiques del municipi. Es va dividir en les seccions següents: protohistòria, armes, ceràmica, metalls, indumentària, numismàtica, banderes històriques, pintures i eufònica. Cal buscar en aquest darrer epígraf els orígens del que havia de ser el Museu de la Música, amb l'ingrés de dos instruments musicals. E ' L n: p: te CI pi p} b: v el H ] la ¡d ; ri sa ~ e~ dt di al El Pa/auet Albéniz, edifici construït per a l'Exposició de 1929 en un bonic i11dret de la muntanya de Montjuïc, va acollir provisionalment el Museu d'Instruments Antics entre els anys 1934 i 1936 tadella. El Museu Arqueològic va esdevenir Museu d'Art Decoratiu i Arqueològic, amb una secció eufònica de 22 instruments. El 1906 es va rebre un cometí de 7 claus de primers del segle xrx construït als tallers de la Casa Bemareggi de Barcelona. El1908 Hipòlit Roger -fabricant d'instruments musicals- va fer un dipòsit que posteriorment es va transformar en donatiu i compra, consistent en una arpa antiga, un harmonicordi amb estoig, tres fagots, un serpentó incomplet, una gaita catalana incompleta, una flauta, un clarinet incomplet•. una octavilla (guitarra), un timbal I un redoblant. El 1911 Claudi Vallès va cedir una nauta dotada de claus de plata construïda per WillmHent Potter al principi del segle XIX. ls anys següents hi hagué un temps mort, durant el qual es va anar forjant la creació del Museu del Teatre, la Música i la Dansa ( 1921), per obra de MarcJesús Bertran. Entre les col·leccions que va abastar, hi va haver un espai pe~ a la música, tot destacant-hi dues gwtarres de la col·lecció de Josep Fran~c de Paz, una de les quals la prefenda pe.r.Tàrrega, de fusta de palis~ndre 1 mcrustracions de nacre i ivon~ construïda per Josep Pagès el 1806; dissenys originals d'instruments de n;úsica d'Eusebi Bosch i Humet; el Piano de Malats, i objectes personals pertanyents al llegat Pedrell. . El 1932 la Junta de Museus rebé el dipòsit d'una col·lecció de setanta instruments de música pertanyent a l'esposa de Joaquim Folch, en què destacaven diversos exemples de psaltiri ~~ls segl~ XVII i XVIII, dos clavicorJS, un d espanyol del segle XVJI i un altre d'alemany del segle XVIII; diver- E sos exemplars francesos, espanyols i alemanys de clavicèmbal; distintes formes de piano, des del primitiu cernballo a martello del segle xvm, al piano de taula en tots els seus aspectes (pianos verticals, escriptori, portàtil) de diverses procedències, una sèrie d'arpes en les quals destacava una arpa Érard londinenca. Els instruments de corda amb arc i corda polsada estaven molt ben representats, signats molts per importants luthiers; s'hi incloïen també instruments de percussió i vent, a més d'instruments orientals, àrabs i japonesos. Això va fer petita la secció dedicada a la música al Museu de les Alts Decoratives. A ixò i la idea de col·locar un bust en memòria d'Albéniz (inaugurat el 3 de juliol de 1934) va fer replantejar la recoJ.Jocació de les coJ.Ieccions musicals. El projecte d'instaurar un museu entorn de l'esmentat bust va tenir una resposta bastant positiva i va comportar una subvenció de 200.000 pessetes (1.200 euros actuals) per al trasllat de les peces musicals, algunes procedents del Museu del Teatre, la Música i la Dansa. Aquest nou museu, que fou el precedent de l'actual Museu de la Música, es va situar al Pavelló Regi de Monljuïc, conegut com a Pavelló Albéniz d'instruments antics. D'aquesta manera Ja societat es va tomar a interessar per dotar-lo de més instruments, amb donacions importants, com un clavecí francès del segle XVI II, un clavicordi espanyol del segle XVII, la tenora de Pep Ventura, una dolceola de manufactura americana, un flautí de boix, un bombardí antic i un flabiol de caoba revestit de planxa de llautó. El 1935 aquesta col·lecció tenia en- tom de ISO exemplars. Havien passat només dos anys i el Pavelló AJbéniz es quedava petit a causa de l'increment dels objectes musicals. Així doncs, la Generalitat va examinar la proposta que li havien fet arribar algunes entitats culturals i artístiques de Barcelona, per tal que no desaparegués el Palau Güell. La Junta de Museus creia que podia instaJ.lar-hi el museu d'insh·uments antics, i també l'Associació de Música Antiga (creada el1934). Tot eren bones paraules fins que es va topar amb la falta de disposició interna de l'edifici per instal·lar-hi un museu i la no disposició de recursos econòmics, i la junta hi desistí. I mentre s'estudiava el trasllat al Palau Güell, la Junta de Museus va considerar que les reformes per a una millor recol·locació del Pavelló Albéniz no eren de les més urgents i aixi es va truncar la possibilitat gairebé indefinidament. Aquest clima d'incertesa va propiciar la petició de recuperació de les coJ.Ieccions que s'havien dipositat al Museu. L'esposa de Folch, director dels museus d'art, va aconseguir recuperar-ne el dipòsit. tot minvant-ne l'important fons. A questa falta d'interès de les mateixes institucions i la manca de sensibilitat, fins i tot del director dels museus, per evitar que un museu que semblava despertar interès entre el públic no aconseguís quallar, aquesta falta d'acord i d'espai, i de dotació econòmica, va fer que un museu que podria haver estat inaugurat el1936 amb una rica coJ.lecció, aprofitant els actes musicals que van tenir lloc l'abril de 1936 (III Congrés de la SlM i XN Festival de la SlMC), no es tirés endavant i que la societat hi perdés interès. Es van deixar perdre 11 anys de vida, fins que el 1946, com hem dit al començament, amb direcció de Ricart i Matas, va veure la llum del dia. Com podria succeir si el trasllat que es preveu actualment cap a l'edifici de Moneo, dins el marc de l'Auditori Nacional, comportés dilacions inexplicables. Esperem que la nova singladura sigui al més aviat possible. A vegades és preferible girar la mirada enrere per evitar caure en_elsrthafei~ ,_,..xos errors. ..,. NOTES trJ fi.:.~r 6~~ 1. Pompeu Gener ( 1848-1920} lo.u J'l'flm:l~t~ de lo Societat d'Antropologia de J:Sa~ missari delegat per Espanya a l'Exposició Internacional d'Amsterdam, representant del municipi de Barcelona a l'Exposició Universal de París de 1889 i ponent de la Comissió de Museus de Barcelona. 2. Museu situat en el Cafè Restaurant del Parc de Ja Ciutadella. .., 7 127 Percussions de Barcelona celebra el vint-i-cinquè aniversari Anys de trajectòria consoliden la formació i la converteixen en la més antiga del panorama musical nacional .P.~!.~?..~--~q~~ ;;J E .... e.... a =' ..... iii. 221 VINT-I-CINC ANYS DE TRAJECTÒRIA CONVERTEIXEN PERCUSSIONS DE BARCELONA EN LA FORMACIÓ DE CAMBRA, DEDICADA A LA INTERPRETACIÓ DE MÚSICA CONTEMPORÀNIA PER A INSTRUMENTS DE PERCUSSIÓ, AMB MÉS IDSTÒRIA DEL MARC ESPANYOL. e la mà del catedràtic del Conservatori Superior de Música de Barcelona Xavier Joaquín, i en un espai tan significatiu del panorama musical català com el Palau de la Música Catalana, Percussions de Barcelona va debutar l'abril de 1978 en un concert d'homenatge a Frederic Mompou. Les noces d'Tgor Stravinsky va ser l'obra que va marcar l'inici d'un projecte que alhora es convertia en un gran repte en el panorama musical. El temps i, per què no dir-ho, l'èxit i l'acceptació del públic han mostrat que l'entusiasme i el treball poden superar els obstacles que representa la introducció de noves menes de música. Actualment els integrants del grup, tots ells deixebles de Xavier Joaquín, són percussionistes professionals que han fet de la formació la seva segona dedicació. Robert Armengol, Sebastià Bel, Albert Carbonell, Ramon Torramilans i Ignasi Vila formen, com ells mateixos defineixen, la segona etapa de Percussions de Barcelona. Després de la mort del fundador i director del grup, l'octubre de 1996, els components de la formació van decidir continuar amb el projecte. "Van ser les ga- D influència que Xavier Joaquín va exercir en cada un dels components-, Percussions de Barcelona ha evolucionat d'acord amb el seu temps. L'evolució temporal, juntament amb els corrents que es manifesten en cada època, han dirigit la música de percussió cap a noves formes. "Així podríem dir que l'evolució del grup ha anat marcada, en gran part, pel corrent general"', explica Ignasi Vila. Malgrat els canvis introduïts pel mateix temps, hi ha un aspecte que no ha variat i que s'ha convertit en un element identificador. Ramon Torra milans explica que "la línia del grup -des dels seus inicis- ha estat sempre marcada per la creació d'un repertori propi amb encàrrecs a compositors cone- guts. Un altre dels paràmetres quer~ geixen el nostre repertori és la im1o1< ci6. Ens agrada oferir programes re· novals, estrenar molta música". Compositors importants del nosw. país com Xavier Benguerel, Aglli· Charles, Joan Guinjoan, JoaquL" Homs, Albert Llanas, Josep M. Metres, Xavier Montsalvatge, Pere ID!t~ Puértolas, Albert Sardà, Miquel R~ i Josep Soler, entre d'altres, han ~1 obres de manera exclusiva per a Pe cussions de Barcelona, tot creant unr. pertori dinàmic i d'allò més vari. quant a estils. "Són molt diferem,' diu Vua, referint-se als compositorsG escriuen per al grup. "No es pot cm e a parar l'estil, per exemple, de Pere PL.· tolas -obres més rítmiques inspirar.. i¡ nes de continuar el que ell va iniciar. el que ha portat Percussions de Barcelona al seu 25è aniversari", diu Igna- e si Vila, un dels membres de la formació. "Va ser un pioner", afirma Ramon Torramilans fent referència al seu mestTe. Tot i que l'empremta del fundador és inherent a la formació -atesa la gran J p Xnvier ¡oaquf11 va ser el Ju11dadcr de Percussions de Barcelortn Ramon Torrnmilm1s (d't'Squerran dreta. ambdós ni damne), Ignasi Vila (111 crntrt) i Sebnstiil Bel Ha1'a1ma, sabem que ens podem arriscar més, perquè es gent acostumada a escoltar música contemporània.~ es del Palau de la Música Catalana, el Teatre Municipal de Santiago de ComposteJ.Ia o el Teatre de la Maestranza de Sevilla fins a petites esglésies de poble d'arreu del territori català, aquests han estat els escenaris que han acollit les interpretacions de Percussions de Barcelona. Així. la voluntat de divulgació que regeix l'esperit del grup fa que la música de percussió aiTibi fins a petits indrets de tot Catalunya. Molts espais han estat els escenaris per on ha passat el grup. Però malgrat tot, cal esmentar les dificultats constants que obstaculitzen la difusió de la percussió. Al marge de la manca de popularitat, la música de percussió s'enfronta a problemes logístics, de promoció i, és clar, també econòmics. "Estem en una de les pitjors èpoques. S'estan creant molts teatres però com a contrapartida hi ha pocs recursos per a grups de les nostres caracterlstiques. Hi ha una gran manca de festivals. A més a més, a Barcelona gairebé no hi ha sales per a formacions de cambra i les que hi ha no estan pensades per a música de percussió", assenyala Ramon Torramilans. "Tenim moltes iniciatives, però alhora sentiment d'impotència davant d'aquesta situació, la qual representa un gran obstacle per al desenvolupament de la nostra feina'', afegeix Robert Armengol. Amb motiu del vint-i-cinquè aniversari, Percussions de Barcelona ha preparat una sèrie d'actes commemoratius que seran presentats a l'Espai de Dansa i Música de la Generalitat de Catalunya el dia 14 de març. Thiès de Pere-Josep Puértolas, Mantra ll de Ramon Humet, Ingràvid de Miquel Roger, Marimba Spiritual de Minoru Miki, Music de Ta ble de Tiúerry de Mey i Go Between de Ruud Wiener són les obres programades per al concert que marcarà I'inici dels actes de celebració. La col·laboració del bateria Marc Vilalta és una de les novetats que presentarà Percussions de Barcelona, que fins ara no havia comptat amb la presència de músics convidats. .Així, el públic podrà gaudir d'un espectacle innovador i alhora representatiu de la trajectòria de la formació. Ampliar el radi d'acció, tot programant concerts fóra de l'àmbit nacional és un dels nous reptes que es planteja el grup actualment. El fet de comptar amb un programa exportable pot afavorir aquest objectiu que fins ara ha estat limitat a cau::;a d'altres activitats professionals -al marge del grup- que impedeixen als components de projectar el seu treball cap a circuits internacionals. D en uns viatges que va fer al Senegalamb les obres de Xavier Benguerel, -més experimentals i especulatives. Però ja és el que busquem. Programar obres de diferents compositors i crear un ambient de dinamisme que motivi el públic n. "No podem donar concerts monogràfics", afegeix Robert Armengol. A més, entre el seu repertori també destaquen autors de renom internacional com John Cage, Lou Harridon, MaUI·icio Kagel, lgor Stravinsky, Edgar Varese, .Minoru Miki, Maurice O'hana, Steve Reich, Reginald Smith-Brindle o Yanis Xenakis. J ugar amb el component visual, tot concebent cada concert com un espectacle, ha ajudat a crear un vincle d'apropament cap a un públic potencial cada cop més ampli. I és que la percussió continua, avui dia, sent una gran desconeguda dintre del ventall de les tipologies musicals. "Un es~enari amb instruments de percussió ~s molt espectacular", diu Ignasi Vila, 1 ?ihora remarca la importància de temr en compte aquest factor visual a l'hora de programar les obres. ''La concep,ció ha variat. Fa uns anys no valoravem el component estètic i podíem fer esperar el públic uns 1O minuts en~re peça i peça, mentre canviàvem els mstruments. Ara, tot està calculat." Un llarg recorregut pel món de la percussió mostra que, amb el temps, el de~coneixement vers aquest gènere va deJxant pas a un cert coneixement i in~erès per les noves fo1mes que ofe~e!xen els !nstruments de percussió. eEs un est1l bastant desconegut però n general hem detectat un augment quant a coneixement. Ara, normal- ment, ja no es dóna una identificació primària i reduccionista que engloba la percussió en la figura de la bateria", afirma Ignasi Vila. ''Hi ha molta gent que arriba als concerts sense saber a què s'enfronten, i La veritat és que en surten entusiasmats", diu Robert Armengol, el qual afirma també que aquest és un dels elements que han fet que Percussions de Barcelona no hagi desaparegut -com la majoria de formacions que s'han anat creant amb el temps. "Ens agrada el que fem i creiem en allò que fem. Per aquest motiu intentem transmetre l'entusiasme que sentim per la percussió", afegeix Torramilans. I sembla que aquesta és la clau de la formació que després de tants anys continua treballant per donar a conèixer aquest gènere. I ¿hi ha res millor per fer-ho que seduint els més petits tot educant-los i introduint-los en aquest àmbit? Aquest és l'objectiu dels diversos cicles d'audicions per a esco· lars que duen a terme Percussions de Barcelona. Des de l'any 1992, aques· ta formació coJ.labora en el cicle Les Escoles al Palau, amb l'audició "La volta al món amb 80 instruments de percussió". "Es tracta de vuit audicions dirigides a nens entre 12 i 13 anys". explica Robert Armengol; "adaptem el programa als més petits per incentivar-los i mostrar-los les possibilitats de la percussió", afegeix. I.: articulació dels programes en funció del públic és una altra de les armes per projectar un vincle de complicitat des de l'escenari. I.:heterogeneïtat del públic fa necessària una adaptació prèvia. Com explica l'Ignasi Vtla, "si ens enfrontem a un públic com el del Nick 9 129 SP L~ Cc LA .... ·~ ] Oft va, ~~ tu a au E qu~ ~i a tiC! api de avu un seg tit ~ M¿ e~ d' pro fost Jesl po~ de jo ca~ gr pia del lis di I~ gr en Opf Concert de Tarda al Palau, una oferta variada i interessant SIS CONCERTS COMPONEN LA PROGRAMACIÓ DEL CICLE CoNCERT DE TARDA AL PALAU, QUE UNA VEGADA MÉS PROMou LA FuNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ-PALAU DE LA MÚSICA AMB EL PATROCINI DE LA FUNDACIÓ AGRUPACIÓ MúTUA. E n la que ja és la seva novena edició, aquesta iniciativa manté la fidelitat als seus principis originaris. Oferir una oferta variada, atractiva, d'un nivell de qualitat digne i amb intèrprets destacats, i oberta a un públic no necessàriament habitual a la música. I a més recórrer a un horari còmode i fam iliar. En aquest sentit, el contingut d'aquesta temporada, que comença el dia 31 de març, esdevé paradigmàtica del que s'acaba d'exposar en aplegar successivament un concert de cobla. un de lírica, un del que avui s'anomena músiques del món, un de jazz, i dos de tipus clàssic, el segon dels quals, a més, en un sentit obert. La més que centenària Cobla Els Montgrins, que dirigeix Martí Camós, és una de les formacions d'aquest tipus de més prestigi. El programa que oferirà conjuga elements de notable ambició musical -música de Manuel Oltra, Toldrà, Josep Sena, Beumala, Vilamanyà i Jesús Ventura-, amb la de tipus més popular -Bou, Conrad Saló, Viladesau. Amb la col·laboració de la jove i premiada pianista guixolenca Sònia Roman, destaca en el pro~ama .l'esplèndida Rapsòdia per a Plano 1 cobla de Manuel Oltra, model de sintonia entre instrument solista culte i cobla . . Una setmana després, sempre en dilluns, s'instaHarà al cicle un programa líric de gran volada centrat en fragments de les tan agraïdes operetes vieneses de la mà d'una cantant exquisida, la soprano Rosa Mateu, d'un exceHent tenor, Albert Montserrat, acompanyats per l'Orquestra Lírica Catalana sota la direcció d' un expert tan reconegut com Albert Argudo. La música d'obres tan belles com El Ratpenat, El baró gitano, La bella Helena i La viuda alegre, deixen ben clar l'espectacularitat del programa. A mb el títol de "Mujeres a un mismo son", el dia 28 d'abril s'oferirà un concert de característiques obertes en el qual s'uneix música catalana i cubana de la mà, d'una banda del Cor de Noies de l'Orfeó Català i de l'altra, del Quartet Gema 4, un conjunt format per quatre contralts cubanes que rescaten el millor del repertori de l'època d'or de la cançó cubana cantat a cappella. Boleros, guarachas i sons cubans alternaran amb repettoti català en una proposta enginyada pel director del Cor de Noies de l'Orfeó Català, Lluís Vilamajó. El dia 5 de maig La Locomotora Negra, aquest conjunt del jazz català, tomarà -ho ha fet exh·aordinari moltes vegades-, a omplir l'escenari del Palau en un dels seus concerts, que, per un miracle estrany - o potser no té res de miracle-, sempre se salden amb èxits es- ela tants. El dia 12 de maig les germanes Eulàlia i Esther Vela, un duet de piano que està endegant una sòlida carrera , oferirà un concert amb obres de Rakhmàninov, Joan Comellas, Montsalvatge i Saint-Saens. Música de gran nivell interpretada per un conj unt de notable categot'ia. El cicle s'acaba el dia 26 de maig amb un concert espectacular. L'Orquestra de Cambra de Granollers, dirigida pel seu titular, Francesc Guillén, proposa un programa d'un gran interès. L'obrirà una obertura de Mozatt, continuarà amb l'esplèndid Concert per a 1•iolí i orquestra de Felix Mendelssohn i acabarà amb aquesta joia de la música espanyola que és El arnor brujo. Cal fer esment, d'una banda, a la formació, que manté una feliç tasca de promoció musical a la Catalunya interior; del seu director, un músic molt dotat, i també de dos solistes importants. En primer lloc el violinista d'Alcúdia, fincat a casa nostra, Santiago Juan. És un virtuós del violí abassegador en la seva tècnica i musicalitat. Mayte Martin, solista de l'obra de Manuel de Falla, és una de les més reconegudes cantants de flamenc catalanes i en el seu historial figuren esdeveniments d'un notable relleu i envergadura. Al ¡;;o = ·~ a ~- ~· 221 MIKROKOSMOS Purgatori musical iu menge, 2 de febrer; Festa de la Candelera. Segueixo per TV3 la retransmissió de la Missa de Montserrat, un servei impagable per als qui estan malalts o impossibilitats. En acabar, el locutor anuncia la interpretació de la Salve de Cercrols. Just començada aquesta apareix en sobreimpressió el nom de l'autor. Plego de seguida perquè em sento alterat, en veure esctit, amb totes les lletres Serarols, no pas Cererols. Canvio de canal i cuito a prendre un fàrmac per evitar una sobtada pujada de tensió, una situació les duríssimes conseqüències de la qual fa mesos que experimento. No ... no ... no... els uUs no m'enganyen: Serarols per Cererols. Anatema per a l'ignorant! Jo no sé qui és el causant d'aquesta rucada; però li auguro una llarga estada al Purgatori. Perquè, tol i que el Dant no hi va destinar cap cercle per als transgressors musicals, jo tinc per cert que hi és (com a càstig, un soroll proporcional a la magnitud de la barrabassada feta). Com és possible que passin coses com aquesta? D per PERE ARTÍS ' Orfeó Català està preparant per al [ ; proper mes d'abril la producció de la Passió segons sant Mateu de Bach, amb direcció del titular, Josep Vila i Casañas, i l'Orquestra Nacional de Cambra d' Andorra, en el cicle Els Diumenges al Palau (13 d'abril, a les 18 h, al Palau de la Música Catalana). Els solistes han e~ tat seleccionats a partir d'unes audicions a fi dc donar l'opció a joves canlllnts de poder actuar al Palau de lo Música Catalana, tot coJ.Iaborant amb l'Orfeó Catulò. Així, hl porliciporan la soprano Moria Luz Martínez, la contralt Elisenda Arquimbau, el tenor Dnvid Alegre!, el baix baríton Enric Martínez Castignoni (per a les ilries) i el baix baríton Joan Mortin-Royo (Jesús). Completen l'elenc, el tenor Lluís Vilamajó (Evangelista) i el Cor Infantil de l'Orfeó Català. 12 132 La Xarxa de Músiques de Catalunya obre el cicle 2003 Simbiosi d'estils i sons omplen l'emblemàtic auditori de la Pedrera efugir els estils musicals que configuren els circuits comet·cials és una dc Ics directrius que singularitza el cide dc concerts Xarxa de Músiques, que any rere any -des de 1995- organitza joventuts Musicals dc Catalunya. Diversos estils musicals s'uneixen per oferir a un públic, cada cop més ampli, Ja possibilitat de conèixer nous intèrprets que s'obren pas entre la gran oferta comercial que protagonitza el panorama musical, tot oferint propostes alternatives. •· Volem donar a conèixer la pluralitat d'estils existents al nostre país. I d'altra banda possibilitar que els músics puguin mostrar el seu estil", afirma Oriol Pérez, coordinador general de Joventuts Musicals de Catalunya, durant la presentació del cicle 2003. Accedir a un ventall dc públic més heterogeni , juntament amb la voluntat de presentar un programa més ambiciós tot pautant noves fites, ha portat els organitzadors a incorporar-hi noves tipologies musicals. Així, la música clàssica, juntament amb el jazz, la música tradicional. les músiques transversals -músiques que sorgeixen del diàleg entre gèneres i llenguatges musicals diferents- i músiques del món són les protagonistes dels concerts que ofereix aquest cicle en diferents punts del territo1i català. "Són 63 concerts que tindran lloc en 17 poblacions diferents d'arreu de Catalunya -Barcelona, Banyoles, Figueres. Igualada, Palamós, Sitges... ", diu Oriol Pérez. "/d'aquests 63, n'hi ha 6 que tenen lloc a Barcelona", afegeix. L'Auditori del Centre Cultural de Caixa Catalunya, la Pedrera, és l'espai que acull alguns dels protagonistes del cicle - Quartet Dialogue, Miquel Gil, Grup Rozaneh, Isaac Becerra, Anton Abad i el Trio de Corda Beethoven. "De les actuacions vull destacar la del grup l?ozaneh, un conjunt iranià de música tradicional integrat per cinc dones, totes elles especialitzades en la música persa", diu el coordinador general dc D El Trio Beethoveu estrenarà Trio per a cordes de Carles Cassa.< Joventuts Musicals de Catalunya, tot fent incidència als obstacles que suposen per a una dona pertànyer a una societat com la de I'Tran. "Ro:aneh està destinat a ser una de les grans revelacions en el nostre panorama musical'', afegeix Oriol Pérez. La música clàssica, un dels pilars fonamentals de la iniciali va de Jo· ventuts Musicals de Catalunya, compta amb la presència, entre d'al· tres, del Trio de Corda Beethoven, que estrena Trio per a cordes de Car· les Casas, compositor conegut per la seva música per a cinema. "Aques· ta peça ha estat, com tot el que es· cric, un acte impulsiu," afirma Ca· sas, que a més a més expüca que abans de crear la composició, "ja sa· bia qui ho tocaria, fet que conside· ro molt important, perquè quall es· cric estic 1•eient la cara de qui ho tocarà". La creació de Carles Casas. un encàrrec de Joventuts Musicals de Catalunya, és interpretada pel.s vio; linistes Victoria Fernandez 1 )ose María Femandez, i el violoncel·lis· ta Al varo Fenuíndez, de qui el com· posi tor reconeix que és un dels meus preferits ·•. En defmitiva, es tracta d'una proposta que s'allunya de tota conven· cionalitat, i que obre les seves por· tes als barcelonins, que des del mes de febrer i fins al juny tenen la pos· sibilitat de gaudir gratuïtament de . les diverses actuacions. rzaskum Argenu rr Juliane Banse, figura de la VI Schubertíada de JJMM d'Espanya a soprano alemanya Juliane Banse serà la figura més destacada de la sisena edició de la Schubertíada que organitza Joventuts Musicals d'Espanya i que tindrà lloc, com és habitual, a l'Auditori Winterthur. Ben coneguda dels afeccionats catalans allied per les seves sovintejades actuacions a casa nostra -especialment a la Schubertíada de Vilabertran-, és una artista exquisida, que domina magistralment el lied. Acompanyada al piano per justis Zeyen, interpretarà un programa format per lieds dc Brahms, Schubert i Wolf, compositor que enguany adquirirà ben segur un protagonisme notable en els recitals, en commemorar-se'n el centenari de la mort. La veu tindrà altres protagonistes destacats en aquest cicle. La mezzosoprano Michelle Breedt, acompanyada per un altre nom ben conegut aquí, Wolfran Rieger, oferirà un programa també amb obres de Wolf i Schubert, ultra Hans Plitzner. Jonas Kaufmann, tenor acompanyat per un altre notable artista d'aquest ofici, Helmut Deutsch, completarà Ja tríada de grans especialistes en lied germànic que potencien el cicle. Aquests tres recitals, que sc succeiran en l'ordre que s'han esmentat, constitueixen la part vocal del cicle, mentre que quatre concerts instrumentals n'arrodoneixen el contingut. Amb concerts sempre en sessions de dimarts a les nou del vespre, el cicle l'obrirà el pròxim dia li de març Hams, de nou L P el panista Ivan Martin en concert fora d'abonament a benefici de la FEFOC (fundació per a l'educació i la prevenció sobre el càncer). El dia 14 d'abril s'obrirà de manera f01malla Schubertiada. amb l'actuació del Quartet Hugo Wolf, que interpretarà un programa integrat per obres de Mozart, Beethoven i Wolf. El dia 6 de maig hi actuarà el pianista francès Alain Planès, músic que ha excel·lit de manera especial en l'obra de Schubert. Després vindran els esmentats tres recitals, el primer dels quals (Banse) el dia 3 de juny i els dos darrers passat el període estival: Breedt (28 d'octubre) i Kaufmann (18 de novembre). El cicle el clourà el Quartet Casals, una fonnació que cada dia va consolidant més el seu protagonisme en el món de la música cambrística. ............................................................................ Guanyadors de les beques per a joves cantants d'òpera de la Fundació "la Caixa" i el Gran Teatre del Liceu L el de gener del 99 comentava en aquest mateix espai la figura del degà dels nostres compositors, joaquim Hams. Hi remarcava corn amb el pas dels anys -com passa sempre als qui s'avancen al seu temps- la seva música s'havia fet entenedora servida per intèrprets que hi creien i la donava amb tota la claredat possible. Mancava encara que se'n posessin en relleu les composicions per a conjunts de cambra i les simfòniques, i que, sobretot, se'n fessin edicions discogràfiques. Ja se sap que si no hi ha repetició les músiques no es difonen. Doncs bé, des d'aleshores han passat moltes coses, galvanitzades per l'horitzó del 2002, en què se celebrava el 95è aniversari del nostre compositor. A la discografia existent, s'hi ha afegit el segon volum de piano a càrrec de Jordi Masó (Marco Polo); un disc de cançons per la mezzo Elena Gragera i el mateix Masó (Columna); la integral de clarinet per Albert Romaní (Columna); un disc de música religiosa amb el seu Via Crucis i cançons i salms (Anacrusi), i finalment un mag~úfic llibre disc -del qual lgnacio Valdés donava detall a la RMC de desembre del concert de presentació a Madrid- que recull música per a veu i acompanyament de cambra i també per a conjunt instrumental. pel Grupo Enigma i Montserrat Torruella, dirigits per Juan josé Olives (!berAutar). Quant a la música simfònica, després de molts anys, l'OBC va programar pel febrer de 2002 una obra d'Hams, Derivacions. i davant l'excel·lent impressió i bona versió de Franz-Paul Decker, cal esperar que obri definitivament les portes a aquest repertori i es pugui arribar al centenari del compositor amb p1·ou g~·uix com per fer-ne una gravació. Cal t·emarcar també les edicions de les partitures d'Hams: els Set responsoris per a cor mixt i Scherzo, a soprano de Bilbao Marta Ubieta, la valenciana Gloriana Casero, la mezzosoprano catalana Inés Moraleda i el tenor barceloní David Aie. gret van ser els guanyadors de la primera convocatòria de beques per a ¡aves cantants d'òpera organitzada per la Fundació "Ja Caixa·· i el Gran Teatre del Liceu. Els quatre guardonats participaran en les properes temr,o6rades dels teatres col·laboradors d'aquestes beques: Marta Ubieta a pera de St. Callen (Suïssa), Gloriana Casero al teatre de Kiel (Alemanya), Inés Moraleda a l'Òpera de Graz (Àustria) i David Alegre! a Mont~ller (França). La soprano lleugera Marta Ubieta, també ha estat escollia per col·laborar en l'Òpera d'Erfurt (Alemanya) durant Ja temporada 2004-05. El jurat estava format per Anette Berg, directora de l'Òpera de Kiel (Ale~anya); Joan Matabosch, director artístic del Gran Teatre del Liceu; Guy ontayo~. director de l'Òpera d'Erfurt (Alemanya); Sven Müller, director arhshc de l'Òpera de Graz (Àustria); Maricarmen Palma, directora d~l Departament de Música de la Fundació '1a Caixa"'; Christoph Seuferlc, dnector artíst.ic de l'Òpera dc Montpeller (França); i Franzisca ?evet¿n, di: ~ector.a artistJca de l'Opera de St. Callen (Suïssa). El secretan del ¡urat 1 coordmador.artístie, va ser el Sr. Christoph Meyer. . . . A~ues~s a¡uts tenen una dotació de 450 euros per a despeses de vwtge 1 msta ·lac16, com també una dotació mensual de 1.200 euros, limitada al ~e¡ ps que durin les produccions per a les quals seran contractats cadascun e 5 quatre guanyadors del concurs. El Gran Teatre del Liceu oferirà als qu~tre candidats seleccionats de col·laborar en la temporada del Teatre. fuesta convocatòria es va celebrar a l'Auditori del CaixaForum del 15 a 18 de novembre de 2002, i s'hi van inscriure 82 cantants. per a quartet de flautes de bec (La Mà de Cuido) i 11 peces per a piano i Ocells perduts, 11 peces per a clarinet (Amalgama). g ¡;;o -= ~ a E:!i' ¡;;¡· 221 Crisi de veus masculines al Concurs Viñas 221 El Concurs Francesc Viñas ha arribat a la seva quarantena edició amb una potència privilegiada, com bo confirma el rècord de participació registrat -366 inscrits-, però sense que aquest guarisme -sens dubte afavorit per la difusió que ha permès aquesta eina de comunicació tan generosa en possibilitats que és lnternet. En tot cas, és evident que la trajectòria de l'esdeveniment continua ferma, que gaudeix d'una salut envejable i d'una maquinària organitzativa eficaç, malgrat els no pas generosos recursos, que permet que fins i tot el fet mateix d'una sobreinsctipció sobtada com la que s'ha produït enguany sigui assimilada amb una certa naturalitat. 'lànmateix, no sé si és hora de demanar que en la figura "concurs de cant" en genèric, i segurament de tota altra manifestació musical d'aquest tipus, se'n replantegin alguns aspectes quant a concepció. No voldria pontificar, però trobo, en aquest tipus d'esdeveniment, d'una banda un regust de rutina i, de l'altra -i això sens dubte és el més important-, un concepte molt tradicional de la manera d'entendre la professió i el món de la lírica. L'altíssima concentració de les mateixes àries de sempre, cantades gairebé com sempre, per joves cantats que aspiren a fer, algun dia, allò que altres abans que ells han fet de la mateixa manera de sempre, sense un bri d'innovació, em produeix un cert neguiteig i cansament. Perquè a més estem parlant d'un context específicament adreçat a les noves generacions. És cert que l'òpera, i això recordo que ho advertia josep Pla a la revista "Destino·• fa prop de cinquanta anys, és un espectacle anacrònic i com a tal s'ha d'acceptar. l potser malament que ho deixi de ser del tot -"potser", insisteixo. Però entre ser anacrònic i ser empolsinat hi ha diferència. No pretenc descobrir Amèrica, però penso que un esdeveniment com el Concurs Vúias, tan potent, podria constituir una possibilitat d'obrir les portes a altres vessants, com són, d'una banda, classes magistrals i, de l'altra, col·loquis. conferències, qui sap si alguna exposició. El que sigui, que serveixi per obrir portes i per sacsejar positivament els vells esquemes. I que quedi clar que això no Ueva ni un bri d'admiració per l'esforçada tasca que any rere any mena l'equip organitzador, amb recursos aprofitats fins a l'extenuació. En el pla estricte dels fets, una vegada més hom constata la crisi de veus masculines. Deixar sense atribució els dos primers premis, vistes Ics actuacions de la final, em sembla un gran encert del jurat. Menys d'acord estic amb el tercet~ coatorgat al tenor italonordamericà Gioacchino Livigni, almenys pel que vam escoltar a la rinal. Em va semblar un cantant amb més ofici que bon gust. Ben altrament del que esdevingué amb el jove baríton català Joan El Palau de la Música compta amb un pressupost de més de 3 milions d'euros per a l'any 2003 l Consorci del Palau de la Música Catalana, integrat per l'Orfeó Català, la Generalitat de Catalunya, el Ministeri de Cultura i l'Ajuntament de Barcelona, va aprovar el pressupost per a aquest any 2003. Es tracta de 3.157.604,05 euros, xifra que aportaran respectivament: Generalitat de Catalunya, 636.670,35 euros; Ministeri de Cultura, 389.076,32 euros; i Ajuntament de Barcelona, també, 389.076,32 euros. Per la seva banda, Ja Junta del Patronat de la Fundació Orfeó Català-Palau de la Música va aprovar el seu pressupost per a la temporada 2002-03, en total 6.928.191 euros. La previsió per a aquesta temporada és de 140 concerts (encabits en set cicles musicals i dos concerts extTaordinaris), amb un total de 3.050 abonats i una previsió d'assistència de 129.500 persones. També es preveu l'assistència d'unes 200.000 persones en les 4.300 visites arquitectòniques per a aquesta temporada. E 14 134 Martín Royo, que compartí el premi, que va lluir una insultant suficiència, una exquisida línia de cant i aquest plus d'artista genuí que li presenta unes ex· pectatives molt obertes. El seu "Non piu andrai" deLe nozze di Fígaro va fluir amb una elegància i exactitud estilística admirables. La soprano romanesa Caterina·Ce· Uia Costea va ser una indiscutible ven· cedora en veus femenines. Feia la sen· sació que p01iava força ofici, va cantar amb una gran seguretat sengles àries de Suor Angelica i li Trovatore, en un re· gistre poc compromès tècnicament i molt intens expressivament. Recurs aquest, hàbil en una competició, ja que evita el risc en les notes més compromeses. El segon premi atorgat a la so· prano coreana Se-Jin Lee, segurament no era immerescut, però sí que va sor· prendre una mica perquè, a l'inrevés de l'anteriot~ potser pel seu físic menut no acusava tantes hores de vol. Però el seu cant, malgrat que l'ària de Les pecheurs de Perles era una mica feixuga, resultà d'una gran exquisidesa. No podem jul· jar la tercera classificada perquè no vam tenir oportunitat d'escoltar-la. J.C.C. Memorial Jo aquim Cardella eh l proppassat 18 de gener se celebrà a Ja sala d'actes de la seu d'Amics de les Arts i Joventuts Musicals de Terrassa un concert d'ho· menatge en record de joaquim Cardellach, que ha· via estat secretari general de Joventuts Musicals d'E:;· panya i president de JM Terrassa. A més, havta ocupat nombrosos càrrecs de la confederació na· cional i en diversos organismes internacionals. L'acte va comptar amb les actuacions de la so· prano Elena Copons, acompanyada al piano per Jor· di Casals, el Cor Montserrat i l'Orquestra de Cam· bra Tenassa48, amb direcció de Quim Termens. També Jordi Roch,Üresident de Joventuts Musicals Espanya, i Ignasi tset, expresident d'Amics de les Arts i JM Terrassa, van referir i recOTdar l'enor· me tasca social i creativa en el món de la música de Joaquim Cardellach. També hi van assistir tots els membres del Consell de Direcció de JM Espanya. provinents d'arreu del pais. E tlè CURS INTERNACIONAL DE MÚSICA DE CAMBRA DE CAPELLADES. Tindrà lloc en aquesta població. de l'Anoia ~e l'I I al 29 d'abril de 2003. Hi poden participar grups de cambra Ja formats o mstrumentistes sense grup, de corda i piano. que vulgum formar grup entre els participants del curs. de grau superior i miqà i professionals. Hi haurà Ics categories de grups de corda, de corda amb piano 1 de vent amb corda i/o piano. El curs consta de classes diàries de cambra 1 tallers d'anàlisi musical, de reeducació dc la postura i de tècnica instrumental. El curs l'impartirà: Rasvan Ncculai, violoncel; Marius Sima. violí: Nicusor Sílaghi. violí; \ 'iorel Tudor. viola: Suwnne Bradbury, piano; Camelia Sima, piano; José Luis Castillo anàlisi. i Víctor Morera, osteòpata. Hi ha la possibilitat d'obtenir-hi beques. La data límit d'inscripció és el dia 2 1 de març de 2003. Per a més infotmació: Enric. tel.: 93.801.2 1.03 (feiners dc I O a 14 h i de I 6 a 20 h); a/e: enric@romanyavalls.com. • A Barcelona • Trajectòria consolidada BUSCA Sebastian Weigle, nou director musical del Liceu • Director/ a gerent l director general del Gran Teatre del Liceu, va confirmar, a l'acte de pesentació de la temporada 2003-04, el nomena ment del director alemany Sebastian Weigle com 11 titula r a pàrtir Ja temporada 2004-05, un cop finida la tasca en aquest mateix càrrec de Bertrand de Billy. Tanl el director general, Josep Maria Caminal, com el director artístic, joan Mata bosch, van remarcar com a quali tats que fan especialment idònia Ja incorporació d'aques t músic a l'equip artístic de la casa, l'àmplia acceptació de les masses artístiques -atès que ja hi ha actuat-, la seva joventut, la projecció ascendent de la seva carrera i la disponibilitat, centrada en cent cinquanta dies anuals dc presèn· cia al capdavant dc l'orquestra del teatre. En principi Sebastian Weigle ha de romandre al capdavant de la responsabilitat artística liceística tres anys, amb possibilitat de dos mês de pròrroga. Nascut a Berlin, aquesta ciutat ha marcat i marca de manera fonamental la seva trajectòria. Hi va estudiar a la Hochschulc für Musik Hans Eisler i allà va fundar el Kammerchor i va ser nomenat dieetor de la Berliner Kammerorchester, formació amb Ja qual va participar al Festival de Salzburg el 1990. Posteriom1ent va dirigir I'Staatskapellc de Berlín, la Radio-Sinfonie Orcnester, Rundfunk Berlin i Neues Berliner Kammerorchester. L'any 1993 va ser nomenat titular de la Landes-jugendesinfonie Orchester Brandenburg. El 1998 va ocupar el càrrec de primer Staatskapellmeister de I'Staatsoper de Berlín. teatre en el qual ha dirigit bona part del gran repertori operístic: Barbiere, Fidefio, Der Freisclzütz, ¡\Jadama Butterfly, La flauta màgica. Tannhiiuser... També ha dirigit a la Komische O per dc Berlín, Volksoper de Viena, on va debutar el1996 amb Die Zauberflotte. Òpera de Cincinatti, Metropolitan Opera House. Opera de Frankfurt, on acaba d'aconseguir un èxit destacat amb Die Frau oh ne Schiitten, i Staatsoper de Dresdcn. En el repertori simfònic ha dirigiti'OBC. Bcrliner Symphonie Orchester, orquestres dc Ics ràdios dc Berlín i Stuttgart, Hamburger Symphoniker, Orquestra Simfònica de la Ràdio dc Baviera... Va actuar per primera vegada al Liceu la temporada 2002-0 1 amb Die Zauberflote i la mateixa temporada va dirigir Rien::i. La temporada actual va dirigir el concert que va tenir com a protagonistes vocals Peter Seiffert i Petra-Maria Schnitzcr. • Plena dedicació • Capacitat de lideratge • Experiència en direcció E d'equips • Bon tracte humà • Iniciativa • Experiència en activitats de gestió • Coneixement del món musical OFEREIX • Incorporació immediata ............................................................................. • Remuneració segons Maria Ros guanyà un prestigiós premi internacional resultats • Bon ambient de treball • Recolzament en la gestió E l compositor Maria Ros ha guanyat el primer premi del Concorso lnternazionale di Composizione 11 CamiUo Togni, organitzat per l' Associazione Dèdalo Ensemblc de la ciutat italiana dc Brèscia, amb l'obra Gradua te (2002), per a clarinet i ~onju~t instrumental (dos violins, viola, violoncel, piano, arpa i un percussionista). El ¡u~at mtemacional estava compost per Mario Bortolotto (Itàlia), Azio Corghi (Itàlia}, G1.an~arlo Facchinctti (Itàlia), Robin I lolloway (Gran Bretanya) i Magnus Lindberg lFmlandia). El jurat va seleccionar quatre partitures finalistes entre 74 obres procedents de ~4 països diferents. El concert en què es van estrenar les partitures seleccionades va ten1r lloc el25 de novembre al Ridotto del Tea tro Grande de Brèscia. Juntament amb l'er b~_de Ros, optavo:n al premi, Slwkuntulà (2002), per a flauta, clarinet, arpa. piano, clance.mbal, vibràfon i quartet dc corda, de Vito Palumbo; Focalise (2002). per a flauta, clan~et, arpa, piano, clavicèmbal, percussió i quartet de corda. d'Andrea Vigani. i KHK IJ!lemes 1/ar/ellkom:.erl) (2002), per a flauta, clarinet, arpa, percussió. violí, viola i l1olon~l. de Vittorio Zago. Després d'escoltar les obres finalistes, el jurat es va reunir per deliberar, i arribà a la conclusió de concedir el premi a Maria Ros per la se\'a obra GradU!J/e. A més a més del prestigi que suposa l'obtenció d'aquest premi intern~cio­ nal, ;1 ~a~yador va rebre una quantitat en metàl·lic. i la seva partitura serà ed1tada per I ed•!onal Suvini Zerboni dc Milà. L'obra guanyadora també queda com a obra de reperton del Dèdalo Ensemble, per Ja qual cosa serà interpretada en els diferents concerts q~e realitzarà el grup. El proper serà a la ciutat dc Venècia. Mano Ros (Barcelona, 1963} va realitzar els seus estudis de composició amb Consta~ç~ Capdeville a Lisboa i amb Carles Guinovart a Barcelona. L'any 1994 obté el pre· nu d honor de composició dc Grau Supetior al Conservatori Superior de Música de Bar~elona. També ha assis tit a diversos cursos especialitzats, impartjts per Claude Helf~~r, van Fedelc, Constança Capdcvillc, entre d'alh·es. Ha rebut enc:arrecs de la Fundacton Iuan Ma~h, de l'Associació Catalana dc Compositors i dc diversos intèrprets. L'any 1998 va obtemr el Premi Frederic Mom pou amb l'obra Bréhat, per a quartet de clarinets. També ~;fet col·laboracions amb artistes d'altres disciplines, com l'obra per a piano Ober den li •mdmel. (~00 I ), escrita a propòsit de la presentació de l'escultura Der Himme/ iiber Ber: 11 N e Fehx Atmetlla. Les seves obres han estat interpretades arreu d'Espanya, Europa 1 a ova York. • Assessorament pedagògic PER CONTACfAR Enviar. • CV i dades de contacte • Carta de motivacions manuscrita • Foto carnet • Referències a Ja següent adreça: Referència: Musical Apartat de Correus 33337 ········;¡:·;;~; ~;r~~:·~:; ~ ~·;e·l·v~;;e· ;; ;I~~~·;e:;;e·~~~:~;;I:;~:·~:;;,~•:/·e:~~·;e· • E commemoració de/5ê aniversari de 't'Orquestra de Cambra del Maresme, que dirigeix Jordi Colomer. S'hi oferiran obres de Morera, Ricard Lamote de Grignon, Toldrd i Mozart. l 08080 Barcelona 15 135 En la mort de Lina Richarte Lina Ridu!m persona d'urw Clllegwl; Poc DESPRÉS DEL TRASPÀS DE LINA RrCHARTE ÉS BO RECORDAR UNA CRÍTICA QUE LA DEFINIA MOLT BÉ I QUE SIGNÀ MANUEL R. DE LLAUDER A "EL NonciERO UNIVERSAL" AMB MOTIU DE L'ESTRENA AL LICEU DE L'ÒPERA D'ÜTTORINO RESPIGHI Maria Egizinca, QUE ELLA PROTAGONITZÀ. lnlllllliiRr arlfslt<J remarrnbl1 va ser un; soprano mdt estimada t'llir, l'nfoil barce/onirJ ~ J ~ y gran ran soprano de auténtica artista, sensibilidad. Su voz, de timbre gratísimo y suave emisión, logró unos matices en verdad emotil,os, teniendo que vencer, adenuís, las dificultades de vocalización que ofrece su «particella». ; t subrayar su buen ligado y afinación en los pa sos de un registro a otro y en el recorrido de los arabescos vocales que van de las /JOta s mas graves a las mtís agudas. Como excelente actriz que es, imprimió, adenuís, todo el vigor expresivo requerida por el proceso de redención de la cortesana de Alejandría. culminando al aparecérsele el Angel y entonar el ctíntico del arrepentimiento. Fue, en suma, una labor meritísima, que acredita a Lina Richarte como una de nuestras mejores cantontes de ópera. y superior a muchas extranjeras que han ¡•enido precedidas de gran fama. '' Lina era una persona excel·lent, d'una refinada educació. discreta, elegant per fora i elegant per dintre, a la qual no li van pujar mai els fums al cap per la seva categoria d'a1tista. Persona discreta, amb molla tirada a les seves arrels, un punt exagerat de prudència li impedí no intentar l'aventura a l'estranger i aquesta pot ser la raó que, tot i fent una molt bona canera, aquesta no tingués el ressò intetnacional que mereixia. La seva trajectòria. malgrat les incursions en el terreny de l'oratori i el '' G 221 Liu de la Turandol ~ Puccini, l'Amor lk I'Orfeo de Glucl (amb Ebe Stignanil, la Rosa de Maruxa de Vives (amb Ma· nuel Ausensi), la protagonista de la Mari4 Egiziaca de Respighi. la Matilde del Gui· llem Tell de Rossini (amb Mario Filippeschi) o la Nedda dels Pagliacci de Ltoncavallo, personat· ge amb el qual s'acomiadà de l'escenar del Liceu el 14 de delied, va ser eminentment operística i el seu teatre va ser el Liceu, on cantà unes seixanta funcions, tot debutanthi l'any 194 7. L'historial liccístic de Lina Richarte té dos vessants importants: les estrenes i els èxits en papers destacats del repertori. Entre les estrenes, va intervenir en les absolutes d'El mozo que casó con mujer brava de Carles Suriñach, Soledad de joan Manén, Amunt de Joan Altisent (amb l'aleshores nen Josep Caneras) i La cabeza del dragón de Ricard Lamote de Grignon, mentre que en el segon d'aquests vessants hom podria esmentar, entre d'altres ben recordades interpretacions, la Donna Elvira de Don Giovanni de Mozati (amb Gino Bechi. Cesare Valleti i Tancredi Pasero), la sembre de 1961. També actuà en altres escenaris~· panyols (molt recordats a Madrid e~· Pagliacci amb Mario del Monacoo: Don Giovanni amb Antonio Campo i en alguns de l'estranger, on sempr: va poder demostrar les seves cara, terístiques principals: una veu m~ bonica una musicalitat acurada. ur.a tècnic~ sòlida i un saber estar a l'ei· cena, tot acompanyat d' un gran pro: fessionalísme, que també procora transmetre als seus deixebles. Ara que ens ha deixat, algunes m~ tres discogràfiques, com el Contg¡ d'Antoni Massana i la Cançó d'amat• de guerra de Rafael Martínez Valls~ den fer que continuem escoltant· amb l'admiració de sempre. I co un tal de lig ciE ur 01J ra d~ ffil d' lle el en ml na Iol tu lio qo tn jru inr de fir so da en esl tíl de lli de d< de lia VI re :o- ia Cobla, Cor i Dansa al Palau. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Coral Cantiga. Àlex Vicens, tenor. Lluís Sintes, baríton. Direcció: Jordi Leon i Josep Prats. Blanch Reynalt, A. Botey, J. Serra, J. Pich Santasusana, X. Montsalvatge i E. Morera. Palau de la Música Catalana. 8 de febrer de 2003. per F. TAVERNA-BECH per LLUÍS TRULLÉN a música d'Antonio Vivaldi resulta i.nequ~vo­ cament venectana, 1 escoltar-la sempre suposa fer un viatge cap a la lluminositat de la ciutat dc la Basílica de Sant Marc. La música religiosa de Vivaldi, a diferència de la de Bach, no assoleix un grau de transcendència miijançant un rica escriptura polifònica ni àries colpidores per la seva profunda musicalitat. Com si es tractés d'obres concertants -aquelles que tant admirava Bach, el qual, de fet, en va transcriure per a clavicèmbal-, la música de Vivaldi brolla d'una manera natural, amb melodies que flueixen amb nat~ralitat, amb un color delicat, obert i subtil que més que caure a una profunditat ~ranscendent, s'eleven mit!ançant un refinament que md~b~blement recullen des de I st¡fe antico, els motets. fins a aquella sonoritat personal tan persuasiva marcada per la fluïdesa melòdica en~etriment de l'ús d'una ~I ptura més vertical a l'esti d~ Handel o Bach. d Rinaldo Alcssand•ini, una ne les persona.lilats més reevants_ e~ la mterpretació ~e la mustca antiga, al capdavant del Cor de Cambra liel Palau i del Concerto ltav~0 ~a apropar-nos cap a la nèci~ de Vivaldi amb unes retreactons que per sobre de L tot es caracteritzaven per la naturalitat de la dicció. El meravellós Magnificat, el Credo -en el qual apareix un fugat que denota en Vivaldi el coneixement d'aquesta tècnica-, el refinadíssim Domine ad adiuvandum me festino -que conté un brillantíssim "Amén" final- i el cclebètTim Gloria, en el qual el Cor de Cambra del Palau va continuar demostrant l'altíssim nivell artístic que està travessant, van configurar un meravellós quadre musical que reflectia tota la lluminositat veneciana de Vivaldi. Si la direcció tendent a tempi ràpids i propensa a uns clarobscurs delicadament efectistes que s'adequaven a les característiques de les obres, va destacar en tots moments, l'orquestra va realitzar amb idèntica correcció el seu treball emparant en tot moment el bon treball del cor i les dues veus, la dc la soprano Anna Simbol i i la reconeguda Sara Mingardo, una de les contralts més aclamades de les darreres dècades i que ha assolit èxits al costat dels directors més importants -d' Abbado a Gardiner, de Savall a Myung WhunChung-, i que en les seves intervencions va continuar demostrant amb una veu que no té ni una sola fissura en tota la seva tessitura el perquè dels seus èxits internacionals. l cicle Cobla, Cor i Dansa al Palau que organitza la Fundació de l'Orfeó Català i que patrocina el Centre de Promoció de la Cultura Popular i Tradicional Catalana, ha esdevingut una realitat concertística important tant .P~I rep~rtori musical que s ht cult1va com per l'interès que ha suscitat entre els nosb·es melòmans. És així que el concert inaugural va registrar una nodrida afluència de públic i el programa que es presentava amb l'epígraf "Em;c Morera i els seus deixebles·· posava de manifest la qualitat i dignitat dels nostres compositors a l'hot·a d'escriure música d'estil popular. Veritablement, aquest és un patrimoni d'indiscutible personalitat i caldria estudiarlo en profunditat i conservarlo com un signe inconfusible de la nostra idiosincràsia musical. En un altre vessant, hem de reconèixer també que tant la Cobla Sant Jordi com la Coral Cantiga estan en un moment dolç per conferir validesa a aquesta tanda de concert.s. E~ altres par~ulcs, el concert maugural va esser un èxit que, de moment, és el millor averany per a les properes sessions. En la primera part es van interpretar una sèrie de sardanes d'uns quants deixebles d'Enric Morera, de les quals subratllaríem l'originalitat dc La masovera guapa de Blanch Reynalt, l'espontaneïtat lírica de L'ametUer d'Antoni Botey, la força i la E vocació poemàtica de Vora el rierol de Joaquim Serra, la bellesa orquestral de Sant Jeroni de fa Murtra de Pich Santasusana i la personal inspiració de l'Elegia a Juli Garreta de Montsalvatge Juntament amb Catalunya, sardana que inicià el concert, la segona part estava dedicada al vessant d'harmonitzaclor coral i de músic teatral d'Enric Morera. Ben cert, en la sardana Morera va saber conciliar l'element dilíem coreogràfic popular de la dansa catalana i l'estil de la millor tradició folklòrica de la nostra música; igualment, a l'hora d'ananjar les melodies popu lars, Morera tingué el tacte de no enfarfegar-les amb complexitats, sinó que les va dotar d'unes harmonies que il·luminaven amb seductora sonoritat els curs del cant estròfic. Potser el vessant teatral és el que avui es desconeix més del geni creatiu de Morera; és una de les tantes injustícies que s'han produït a casa nostra. Ben cert, La font de l'Albera, amb llibret de Josep Sebastià Pons, basat en un text de Gustave Violet, és una peça teatral -si es vol, tòpica i de tipus costumistasense cap altra pretensió que explicar una història d'amor amb final feliç i que, tanmateix, resulta seductora per la seva simplicitat, el seu melodisme directe i àgil i pel que evoca del nostre món rural i pariralista. Fins a cert punt, l'obra escènica de Morera caldria recuperar-la per tot eJ que pot proporcionar de coneixement de la mena de societat en què van viure els nostres avantpassats. 221 Pikovaia Dama descafeïnada Pikovaia Dama de Txaiko\Ski. Solveig Kringelborn, Elena Obraztsova, Gabriel Sadé, Nikolai Putilin, Markus Eiche. Escolania de Mon15errat. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana. Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del Liceu. Oir.: Kirill Petrenko. Oir. d'escena: Gilbert Oello. Gran Teatre del Liceu. 1 de febrer de 200J. per J. COMELLAS o sembla que Ics super estrelles o "megaestrellcs" tinguin massa proclivitat a fixar-sc -en el doble sen tit dc l'expressió- a casa nostr(l. Les que teníem -Figo i Rivaldo-lcs deixem marxar; una que ens és oferta -Ronaldo-. la menyspreem. i les altres queden fora del nostre abast, no pas del madrileny. I un dia que podem gaudir d'una ben habitual a la Villa y Corte -Pillcido Domingo. després dc més dc dos lustres d'absència, que ja són lustres i ja és absència-. se'ns espatlla abans d'hora. Sort que la temporada pròxima la cosa canvia al Liceu. Bromes fàcils a part (tanmateix no absents de significació). la malaltia del tenor madrileny va tenir altres conseqüències també importants N 3 B;' ;r 221 al marge de les derivades de l'estricte gaudi dels seus excepcionals dots artístics. I em refereixo que va fer la impressió que tal absència va tenir un cert efecte d'esblaïment general, de cop de maça a la frontal, atordidor d'energies i ambicions que va afectar, no cal dir-ho, els iJ.lusionats espectadors. però també n'escampava la imatge a tot l'equip artístic. Es tracta d'una simple especulació sense més valor en ella mateixa però segurament no del tot menyspreable. perquè de fet aquesta versió de Pikovaia Dama va transcórrer sense el nervi dramàtic que imposa un argument fort, potent i amb autèntic pathos i una música que, tot i no ser genial, és prou valuosa i rica com per fer possible aquest es- pcctacle de gran potencial ja gaudit antcríonncnt al mateix Liceu no fa gai re. I que. per una mica de tot, no va acabar de ser. I que quedi clar que això i el que vindrà no vol dir que aquesta versió resultés, ni molt menys, un espectacle fluix. El fet que fossin dos protagonistes no principals, el baLx Nikolai Putilin (comte Tomski) i el tenor Markus Eiche (príncep Ieletski) els artistes més celebrats -a més, molt merescudament-, és prou indicatiu d'aquest context al· Iudit. Elena Obraztsova va ser una comtessa que no va tT811smetre amb naturalitat la força del seu personatge, i Gabriel Sadé (Hermann), minvat de facultats. tampoc en el terreny actora] va projectar la càrre- ga d'energia tràgica del seu personatge. l fins i tot la per mi. molt admirada Solveiz Knngelbom, de recordança li. ceística molt i molt fctiç, vn fcr la sensació de no saber superar el clima pla en què es~~ moure tot. La batuta de Kinll Petrenko, per la seva banda, 1a resultar més satisfactòria. fm• i tot brillant, en la dimensio~ trictament orquestral ~ aquest sentit, la partitura ésoo bombó- que en la cura deu parcel·la vocal. Una conegu· da escenografia de la vella.,_ cola, esplèndida dintre del~ estil, amb una funcionalitn també de vella escola -a \e21des esperàvem inconsciCDuMt el soroll dels martells dels tnmoia en els engava- nyador. canvis d'escena-, no pod~ col·laborar a trencar la inèrcia r de se• l'( te! cic eo d'¡ !UI gi< il Un "Cant de lloança" a Decker pe tir la te Cc 23 Temporada OBC. Cor de Cambra de l'Auditori Enric Granados. Coral Càrmina. Elena de la Merced, soprano. Mireia Pintó, mezzosoprano. Donald Georg, tenor. Dir.: Franz-PauJ Decker. Mendelssohn: Simfonia núm. 2, "Cant de lloança". L'Auditori. 19 de gener de 2003. dr an dii 811 per LL.T. l 25 de juny de 1840 s'estrenà a la Thomaskirsche de Leipzig la Simfonia núm. 2 de Mendelssohn. obra que el compositor aleman> havia acabat aquell mateix any i que. dedicada al rei Frederic August 11 de Saxònia, era encapçalada per una frase dc Luter: "jo t•oldria per damunt de tot que les arts. i fa E música en especial. estiguessin al sen,ei d'aquell que les ha creades". Dc fet, la Simfo· nia núm. 2, com t'Escocesa. com La Italiana o com l-a Reforma és considerada una de 18 138 les obres mestres de la literatura romàntica. L'ús del cor i solistes en el seu darrer moviment -com h11via fet Beethoven amb la Simfonia Coral setze anys abans- esdevenen el punt culminant d'una obra que copsa tol el romanticsime ci\ aristocràtic del compositor. El mestre Franz-Paul Decker ja havia dirigit amb l'OSC aquesta partitura de Mendelssohn les temporades 1987 i 1989, i ara a l'Auditori tornava a interpretar una obra que coneix, com bona part de tot el simfonisme romàntic, a la perfecció. De Decker, sempre n'hem lloat les recreacions de Mahler i d'Strauss, i de Wagner (per descomptat), i calia. doncs, tomar a escoltar la seva vinculació amb una obra que vol abastar la transcendència amb naturalitat melòdica i harmònica, tot defugint els discursos introspectius de la música de Mahler i d'Strauss. I Decker, un cop més amb la seva inteHigència i gust musical, va saber assolir el repte amb una delicadesa i un lliurament colpidors. La intel·ligència per fer dels tres primers moviments un preàmbul ml su CSl CÍI exquisit que sense turbulències s'endinsà cap a un món en què la lírica i la delicadesa es convertien en epicentre de la versió. i el gust musical per saber obtenir de l'Orquestra que tan bé coneix aquella sonoritat delicada en cadascuna dc les seccions, les quals es van mostral· esplèndides tothora. Després, amb un Cor de Cambra de l'Auditori Enric Granados i una Coral Càrmina que van afrontar amb professionaliL!It i amb meticulosa cura les seves intervencions i amb uns dcstacadíssims solistes, com són Elena de la Merced, Mireia Pintó i Donald Georg, Franz-P11ul Decker s'endinsà en el darrer moviment de l'obra amb el preàmbul d'haver tractat amb exquisidesa els passatges inicials. El Com dl lloança va ser enfocat per l).'è· ker amb l'expressivitat COIJ!! principal eix de la ymto. Aquest darrer moviment cal tractar-lo amb delicadesa. all'~ petites dosis d'apassionam~ amb constant plasmació dei! continguts musicals q~e c()JJ)pàs rere compàs apareixen meticulosament escrits a la pa!11 tu ra. L'amabilitat del gest deli direcció, la compenetració entre solistes, cors i orquestra Ll idea comuna d'un Deckerq~ s'esmerçava a fer que !a. subt1· litat i la poètica més Imea envaís la versió van configurar un quadre de sensacions m~ra· vellós culminat amb un rec¡¡ neixement del públic cap aur director del qual només Jl<ldd. "cantar lloances". eo pr co tej Iel un de tir di, M su ri· il' !11 o- m 11 CRÍTICA Adéu d'Alícia amb l'OBC Temporada OBC. Alícia de Larrocha, piano. Dir.: Franz-Paul Decker. Pueyo: Morta fiamma. Komgold: Serenata simfònica per a orquestra de corda op. 39. Strauss: Dansa de Salomé. Mozart: Concert per a piano núm. 23. L'Auditori. 25 de gener de 2003. Retrobament auri amb el Segle d'Or Festival Mil·lenni. He~èrion XXI. Dir.: Jordi SavaU. "Folias & Romanescas . Palau de la Música Catalana. 7 de gener de 2003. _ per LL.T. mb el títol "L'art de la variació en els segles d'Or (1550-1700)", Jordi Savall al capdavant del conjunt Hespèrion XXJ va actuar al Palau en el Festival Mil·lcnni amb obres de Gaspar Sanz, Diego Ortíz, Joan Cabanilles, Francisco Correa, que juntament amb altres composicions d'aquest període van integrar un programa en el qual la qualitat interpretativa i el virtuosisme del conjunt instrumental van corroborar que Savall continua essent avui per avui el veritable rei de la interpretació de la música per a viola de gamba i referència obligada per copsar amb tota la seva dimensió les obres instrumentals hispàniques del període renaixentista i del primer barroc. Versions plenes de color i virtuosisme, en què l'art de la im- A _perLL.T. és que un adéu, el concert d'Alícia de Larrocha al costat de l'OBC i que suposava la seva darrera actuació amb l'Orquestra després de tantes dècades de col·laboració, es podria considerar com un veritable model d'interpretació, de majestuositat, de saviesa, de màgica fluïdesa interpretativa i un record inesborrable per a tots els qui van assistir a l'Auditori per escoltar la gran dama del piano interpretan t el celebèrrim Concert per a piano núm. 23 de Mozart. En el concert del divendres va ser acomiadada ~b un~ pluja de flors, i d1ssabte 1 diumenge ho fou a~b càlides i llargues ovaCI~ns; però el cert és que a mes de la nostàlgia que pot suposar per a molts haver e~coltat per darrer cop AlíCia actuant com a solista al costat de I'OBC, la interpretació que va fer d'un concert que en tantes i tantes ocasions ha passat per les seves mans va resultar un prodigi de sensibilitat d.e claredat d'idees, de con~ tdl~gut .musical, d 'incre'1ble lafamtat conceptual. Era Mo~rt en l'estat més pur i subhm. , Alícia s'acomiadava de 1Orquestra en plenitud de condicions interpretatives ~b. un~ mostra de qualitat ~ecmca 1 musical, en tantes I tantes dècades amb concerts i recitals lloats i me~orables als grans escena~s de tot el món, i oferint na .cla~se magistral de muslcahtat i aprofundí- M ment d'una obra tan preciosista i meticulosa com és el Concert núm. 23 de Mozart. Amb un Franz-Paul Decker lliurat al talent d'Alícia, amb una orquestra refinadíssima en l'acompanyament -magistral el seu pas per l'oníric segon moviment del Concert-, Alícia podia- fer fluir la seva musicalitat amb una absoluta confiança, amb total Llibertat d'interpretació, coneixedora que l'Orquestra i Decker li oferirien un acompanyament musical de primer ordre. Va ser una recreació del Concert que, a banda de les connotacions extramusicals que comportava aquest esdeveniment, va significar un veritable prodigi de musicalitat, refinament i proposició clàssica que tant s'emmotlla a la màgia mozartiana de l'obra. L'Orquestra, que va obrir el concert amb la interessant Morta fiamma de Salvador Pueyo, va endinsar-se a la segona part en el refmament de la música de la Serenata simfònica de Korngold i en una obra com la Dansa dels set vels d'Strauss, que lògicament en les mans de Decker va ser recreada amb temperament, subtilitat, energia, vitalitat i amb aquelles sonoritats tan p ul cr es q ue l'Orquestra assoleix quan interpreta la música de Richard Strauss. Així, doncs, concert en el qual l'altíssima qualitat interpretativa va estar a l'alçada d'aquest fins a sempre d'Alícia de Larrocha. provisació sempre estava d'acord amb els cànons de l'època, van pennetre escoltar unes recreacions en què la subtilitat, el detallisme, la claredat de sonoritat i una afinació extraordinària fluïa mitjançant instruments com les violes de gamba, guitarres, tiorbes, arpa doppia, CfJStanyoles, clavicèmbal, orgue i percussió. La subtilesa i el rigor musicològic, l'ús d'insh1Jments - alguns dels segles XVI i xvu, amb una sonoritat excepcional- i uns intèrprets d'una categoria contrastada individualment i que podien, amb les improvisacions, oferir una mostra de talent virtuosístic, van corroborar al públic del Palau que les seves recreacions de la música d'aquest període es mantenen com la referència obligada per assaborir tota l'essència tímbrica, rítmica i melòdica del nostre patrimoni musical. El Trio de Milà aconsegueix els millors moments amb Brahms Ibercàmera. Trio di Milana. Beethoven: Trio en Sol major op. 1 núm. 2. Corea: Addendum. Brahms: Trio núm. 2 op. 87. Palau de la Música Catalana. 23 de gener de 2003. a violinista Mariana Sirbu, el violoncel·lista Rocco Filippini i el pianista Bruno Canina són els integrants que des de l'any 1985 formen part del Trio da Milana, un conjunt fundat l'any L 1968. Els tres solistes, individualment i com a integrants del conjunt, han aconseguit innombrables èxits als escenaris de més vàlua del món, i que al Palau ja han actuat en altres ocasions: el març de I 987 o el mes d'abril de 1997. Ara el Trio tomava a ser invitat per la temporada lbercàmera per oferir-nos un programa que va tenir en el Trio núm. 2 op. 87 de Brahms l'obra de mês nivell interpretatiu. El concert, però, va començar amb el Trio en Sol major op. 1 núm. 2 de Beethoven, una obra netament clàssica en què l'abassegadora sonoritat del piano de Bruno Canina a moments va ecjjpsar la sonoritat de violí i violoncel, però que malgrat tot va copsar tota la lluminositat d'aquesta obra en una versió en la qual, a més, es va transmetre tot el dramatisme i la força beethoveniana que en traspua tothora. Després d'interpretar una obra correcta, com l'Addendum de Chic Corea, el trio va mostrar el màxim del seu talent amb Brahms. La plenitud de sonoritat, un major equilibri entre els components i una versió plena d'apassionament i força arravatada, van permetre escoltar una música ple. na de contundència i majestuositat, però en la qual també era present aquella poètica intimista tan personal del compositor alemany i que té en el seu "Andante con moto" el moment de màxima inspiració. Fou una versió de gran qualitat interpretativa en la qual el Trio, o més ben dit la seva sonoritat, sí que es va poder escoltar com a conjunt més que com a suma de caràcters individuals. ........,... CRÍTICA Brillant versió del Triple de Beethoven Concerts Simfònics al Palau. Orquestra Simfònica del Vallès. Gerard Claret, violí. Lluís Claret, violoncel. Josep M. Colom, piano. Direcció: Edmon Colomer. Borgunyó, Beethoven, Montsalvatge. Palau de la Música catalana. 1 de febrer de 2003. El plaer d'escoltar música de cambra lbercàmera. Quartet Borodin. Haydn: Quartet núm. 53 •rAJosa". Richter: Quartet en Fa menor. Stravinsky: T~ peces. Schumann: Quartet núm. 3 op. 41. Palau de la MU. sica Catalana. 14 de gener de 2003. per LL.T. _ a temporada Ibercàmera va iniciar el seu cicle de concerts de cambra amb la prc:st:ncia d'un dels quartets mês prestigiosos de les darreres cinc dècades. Amb nombroses actua· cions al Palau, i amb concerts ce· lcbrats a tots els escenaris. festi· vals i cicles de concerts d'arreu del món. la carrera del Quartet ,Borodin és avalada per una trajectòria que es remunta a l'any 1945 i en què amb centenars de concerts ha ofert recreacions memorables de tota la literatura per a quartet de corda dels segles L ),.'VIII, XIX i XX. per F.T.-B. a interpretació del Triple concert per a violí, violoncel, piano i orquestra no és fàcil; d'una banda, l'escriptura instrumental de Beethoven no sempre respecta les característiques dels instruments, ja que ell és compositor d'idees sonores, i d'altra banda, l'element solístic que s'oposa al conjunt simfònic està integrat per un bloc de tres solistes que tant actuen com a grup cambrístic com ho fan com a elements independents i cadascun diu Ja seva en el decurs del concert. S'ha dir, per aquesta raó. que els solistes idonis són un trio de violí, violoncel i piano, i que Ja idea que el toquin tres concertistes punters és també una possibilitat que no es pot menysprear de cap de les maneres. El que sí és cert és que aquesta pàgina concertant és una obra d'inqüestionable genialitat i en el seu decurs trobem molts moments antològics del repertori concertant. Igualment, el plantejament és personalíssim per com hi són tractats no solament els solistes, sinó també l'orquestra. No descobrirem ara el tremp virtuosístic dels germans Claret, ni de Josep M. Colom, només farem referència a la seva trajectòria com a solistes i alhora com a brillants intèrprets de cambra. Era aquesta ambivalència dels tres artistes, la circumstància que atorgava un interès especialíssim a la seva actuació amb el Triple de L 20 140 Beethoven. La lectura no resultà solament brillant en grau superlatiu, sinó també emocionant per com els tres van exposar el text beethovenià, en què el treball de l'orquestra vallesana es dirigí amb tensa extraversió i atenció extrema a Ja construcció del discurs simfònic. L'audició va assolir moments de tensió vibrant eloqüència i el públic l'ovacionà llargament. Precedint aquest concert personalíssim de Beethoven, es va oferir Ja interpretació L'aplec, un poema simfònic de joaquim Borgunyó de factura orquestral correcta en el qual, malgrat les nombroses i cabdals sardanes i poemes que va escriure per a la cobla, s'evidencien certes in~uències de la ~~sica jazzístlca que va conetxer durant la seva llarga estada als EUA. Ja en la segona part, s'oferiren les Tres postals il·luminades de Xavier Montsalvatge, una pàgina que en mans d'Edmon Colomer i de l'Orquestra Simfònica del Vallès va posar de manifest la seva positiva envergadura tant en el plantejament úmbric com en la seva àgil disposició formal. Com a punt final, el nombrós públic que omplia el Palau va escoltar una btillant lectura de la Primera Simfonia de Beethoven. Sen$ dubte, Colomer ha aprofundit en el contingut d'aquesta pàgina beethoveniana, ja que va clarificar amb veritable mestratge la seva bella estructura arquitectònica i va disposar amb veritable dinamisme els jocs de tensió que s'hi despleguen. Amb el violonceHista Valentín Berlinski -<inquanta·tres anys vincuhat al Quartet- , Ruben Aharonian i Andrei Abramenkov com a violins. i amb fgor Naidin com a viola. el Quartet Borodin va oferir un programa dedicat a quartets de Haydn -amb el seu meravellós núm. 53, L'Alosa, les Tres peces breus d'Stravinsky i l'apas· sionat Quartet núm. 3 de Schumann. en un programa en què també s'oferí el Quartet en Fa menor de Teòfil Richter (pare del malaguanyat pianista Sviatoslav Richter) i que per primer cop s'interpretava al nostre país. Fou un concert, doncs. tnc qual el classicisme de Had}n. ii:"J el seu virtuosisme. que caractt. ritza el perpetuum mobiledel~ lebèrrim darrer moviment; atqti el romanticisme de Schumann. a què sobresurt el seu bellís.im.tl.' gio molto; en què elllenguatgl! rit· mic i dinàmic de la música del st· gle xx d'Stravinsky, i amb total'• roma russa que desprèn la pàgin¡ de Richter, va permetre escollir els Borodin en quatre vessants !So tilístics diferents. i mostrar en tllll unes recreacions que s'adequaven a la perfecció a l'estètica panicular de cadascuna de les obr.'S. Jn. teJ.Iigència, sobrietat, equilibri& sonoritats, i diàlegs recreats amb subtilesa van proporcionar al public un veritable viatge per lai!IVsica de cambra en què la sensililitat musical i l'acurada tècnica& cada instrumentista s'emmotlb11 en lot moment a les demandesdt les obres interpretades. El !lll Haydn prodigiós quant a elecoi de tempi i refinament clàssic, i~ força I el temperament que'transmetredurantl'obrade~ mann van sobresortir en un cu cert que ens va fer recordar que escoltar música de cambra~ Palau esdevé una de les experiir, cies musicals més admirab~ de què els amants de la musiC! poden gaudir. Concert admirable de l'OBC Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Albert Atencllc, piano. Dir.: Antoni Ros Marbà. Ravel, Gra· cia ne Finzi, Prok6fiev. L'Auditori. 9 de febrer de 2003. ..Per F.T.-B:.. . V eritablement, el nombrós públic que va anar a escoltar l'actuació d'Antoni Ros Marbà i Albert AtteneUe va sortir ben satisfet del que ha· via escoltat i segurament també s'identificà amb el "No a la guerra" que lluïen a la solapa del frac... La història estrictament musical de l'audició començà amb una subtilíssima lectura, per la irisació dels seus matisos i coloracions del Tombea u de Couperin de Ravel, en la qual el compositor, si bé evoca el passat barroc, lambê es lamenta per la mort dels seus amics durant la Primera Guerra Mundial. Ros Marbà va puntuar amb preciosisme el curs d'aquesta obra, orfebreria sonora pura i diamantina. A continuació, el contrast i una agradable sorpresa, l'audició d'un important i espectacular -en el sentit més ampli dc la paraula- Concert per a piano i orquestro de Graciana Finzi, compositora nascuda al Marroc l'any 1945 i que manifesta en aquesta obra, dotada d'una vigorosa imaginació, un veritable sentit poètic de la creació sono- ra. La música impactà perla força del seu expressionisme ib capacitat de donar coherênCII als contrastos entre passatges dc tens dramatisme i virtuosisme entusiasmador amb altrcs~Qlf suggestiona per la seva era· nescència sonora. Magníficament acompan)í!l per Ros Marbà i l'orquestn~.AI­ bert Attenelle va oferir·ne ~ lectura d'apassionat vol coa:'-l' nicatiu, tot posant en relle~ h complexa multiplicitat ritm!Cl que la compositora exposaSII' se cap mena d'artificis. Es P'' dir que l'ovació que va rebre.()¡ briela Finzi va posar de manifl!! que el públic se sentí c~pll~l' per aquesta pàgina que mtutr vivencial i no gens inclin~daa plantejar solament formuhSJ116 de tipus efectista. El concert va finir amb ufll traduceió lírica i d'acusud~ roloració dramàtica de la suit~Ro­ meu i fulieta, una de les mdl~ obres de Prokófiev. El. mo~ brillant de l'orquestra tia r rosa inspiració d'Ant om R_O! Marbà van atorgar a la múSJ" de Prokófiev un emocionam3J tràgic i van posar en relleu va exuberant riquesa sonora 1 seva noble bellesa melòdicl. la; R La rica i diversa paleta expressiva d'un músic de Baiona Sensibilitat d'Achúcarro al servei de Beethoven lbercàroera. "Mozart & Jazz". Michel Portal, cJarinet, clarinet baix, saxo soprano ! b~ndoneó. Quartet C~sals (Vera Martínez i Abel Tomàs, vtoh; Jonathan Brown, VIola; Arnau Tomàs, violoncel). Bojan Zulfikarp~sic, piano. Bruno Chevillon, contrabaix. Palau de la Mústca Catalana. 28 de gener de 2003. Concerts Simfònics al Palau. Orquestra Simfònica del Vallès. Joaquín Achúcarro, piano. Oir.: Edmon Colomer. Mozart, Beethoven, Scl:mebel. Palau de la Música Catalana. 18 de gener de ra p~ ALBERT SUÑÉ ichel Portal té seixantaset anys, és baixet, primet, amb els cabells grisos i molt educat. Parla en veu baixa i pulcra, però se li entén tot. Tant si toca el clarinet, el clarinet baix, el saxo soprano o el bandonc6. És considerat un cxcel·lent músic clàssic i, així mateix, un excel·lent músic de jazz. En l'àmbit europeu, i dins del món jazzístic. Portal és un dels homes 9ue. com el pianista i di· rector d orquestra Martial Sola!, o el contra baixista però també multiinstrumentista i cantant Henri Telcier, han donat, al paísveí, ma~ífics exemples que la compos1ci6 -amb lo vista posoda en les noves vies expressivestambé és un camp que dominen a bastament. Això no vol dir que Ponal només hagi actuat al costat de compatriotes seus. Dc fet, gent corn Jack Delohnette, Charlie Haden, Mino Cinelu i Da ve Liebman n'han sabut valorar, així mateix, la qualitat. No és la primera vegada que Michel Portal es presenta a Barcelona. Però sí la primera en què oferia, en la mateixa actuació, dos concerts diferents: un dedi· cat a un autor clàssic i un altre a COIIl.JlOSícions seves de caire jaZZistic. Això ho feu palès des de l'escenari i la veritat Gs que, malgrat que ell mataix es va sorprendre agrudablement do la proposta que li van fer els organitzadors dels cicles d'Jbercàmcra, es pot ben dir que la vetllada fou molt reeixida. Potser a partir d'ara Portal es decidirà a incloure en els seus concerts els dos vessants estilístics. Ob~ el foc el Quartet Casals, que va mterpretar el Quartet en ~I f!!o¡or de Mozart. El grup est!gue a¡ustat, modulat i expresSiu. DeSprés comparegué Portal que,~ costat del Quartet, oferÍ el Qumtet per a clarinet i corda en La major també de Mozart. .,_,~lbaigra.t que ~I compositor de ~ ~rg m,tenta que en prevalgues~ espent concertant, es a dir, que I mtèrpret de l'instrument de \'eni no pequés de virtuosisme, pensem que Portal se submergí IJ!assa en aquesta premissa. !fo diem perquè fonnà un tot compacte amb el Quartet Casals sense sobresortir·ne ni una mi l·lèsim~.. Aquesta eosició tan academicista perjudicà un bon xic el }emda, que a estones palesà una re or manifesta. m No es tractava, és clar, de deostrar a cada moment que Por~~ en s~p un niu. Però si la seun~es~ltura s'hagués col·locat des ~ca pel dll!llunt de Ics corIlo~ COSfl hauna sonat molt mi: Tot 1que en els solos, ex~t academicistes també abso!u~ament d'acord amb SC\'a JIOSICIÓ de fonnar part de M ¡rro l'equí¡>-, -:t rn~ic francès estigué realment msp1rat. Portal obtín~é un so molt bell, molt ben timbrat. Sí a tol això, hi afegím una tècnica magnífica, pensem que fou una llàstima que l'expressivitat no acabés de ser rodona. Aspecte que pc1judicà també, per bé que mol t menys, el Quartet Casals, que palesà molt bona entesa amb el clarinetista i una clara fluïdesa i pulcritud. En la segona part, Michel Portal compartí escenari amb el pia· nis ta iugoslau Bojan Zulfikarpasic i el contrabaix francès Bruno Chevíllon, que constitueixen el seu trio de jazz regular. En aquesta ocasió, el rei de la funció fou el clarinet baix, que el músic de Baiona domina amb mà mestra. Perquè, a partir de composicions pròpies, Portal donà una autèntica lliçó de com pot arribar a sonar aquest instrument 9ue per a molts músics de jazz es realment estrany. Emprant un fraseig generalment curt però molt expressiu, curull d'idees, s'enfilà ardidament mitjançant hannonies que penetraven en el be-bop, el free jazz, i la contemporary music. Tot, però, molt treballat, molt controlat, magníficament servit per uns sons que podien anar des del rogall i l'espinguet fins als pianíssims. Al seu costat, Zulfikarpasic i Chevíllon excel·liren tant en els solos com a l'hora d'acompanyar o de crear. Perquè hi hagué moments que els tres músics deixaren anar alhora tot el seu cabal imaginatiu. En això, Chevillon, un autèntic virtuós del contrabaix -del qual, a més, sap extreure ímagínatius sons percussius- es mostrà més flexible que el pianista iugoslau, que a estones demostrà una certa rigidesa. Portal també emprà el clarinet i, en una ocasió, el saxo soprano. Amb els dos estigué molt bé. En el bis féu servir el bandoneó i aquí es demostrà que l'acadèmic músic de la primera part, i que s'havia posat molt a to d'acord amb el seu discurs jazzísHc en la segona, es convertia en un individu calent i bellugadís. O sigui, en la seva actuació al Palau, Míchel Portal oferí una autèntica escala de maneres dc comportar-se, sempre d'acord amb els sons que oferia. El tema amb el bandoneó fou una mena d'homenatge a Astor Piazzola i a la nova manera d'entend re el tango. Portal, al costat dels seus dos acòlits, sabé extrcure'n sons molt reeixits que, a la fi, provocaren una autèntica ovació del públic assistent. Que no premiava, és clar, només aquesta darrera oferta. ¿róra molt demanar que en el futur ens visités un Micbel Portal exclusivament porteny? 2003. per LL.T. es que I'OSV va iniciar una nova trajectòria amb la titularitat d'Edmon Colomer, la continuació d'un treball acurat va assolint cada cop més uns resultats artístics de primeríssím ordre. Escoltar la doli· cadesa amb què van endins11r-se en la celebèrrima Una p11tita música nocturna de Mozart, amb les seves complexitats que sempre aporta una obra de Mozart, o l'ímpetu i fortalesa plàstica que van atorgar a la Quarta Simfonia dc Beethoven mitjançant una Iee· turo romàntica però alhora ajustada a la diafanitat clàssica estructural que conté, feien constatar la idea que l'OSV té en Edmon Colomer un dels directors que amb el seu segell personal més inOuenciarà el bon avenir artístic de Ja fonnació. I més encara si l'orquestra gaudeix de solistes de la vàlua ton indiscutible com la de Joaquín Achúcarro per actuar de solista en un dels seus concerts. El Palau presentava un ple absolut per escoltar l'OSV, Edmon Colomer i -per descomptat- D Achúcarro, que interpretava una vegada més -i ja són unes quantes desenes d'ocasions- el Con· cert núm. -1 per a piano de Beelhoven. L'elegància musical d'Achúcarro, el refinament en la seva màxima expressió, el seu romanticisme musical idoni per acarar passatges tan onírics com el moviment central, l'apassionament i el virtuosisme sempre controlat per assolir el màxim de color en els temps extrems i, per sobre de tot, la claredat del seu discurs van fer que un cop més la seva interpretació del concert de Beethoven assolís un èxit absolut. Després, amb el segon dels Noctums de Chopin va acabar de captivar els oients amb una vertadera mostra de poètica, sensibilitat i claredat en la transmissió del discurs. Va ser una recreació que, com en l'obra concertant, va tomar a demostrar-nos que Acbúcarro és, sens dubte, un dels més grans pianistes de les darreres dècades en el panorama internacional i amb una personalitat musical caracteritzada per la sensibilitat, el bon gust i la categoria i profunditat de Ics seves versions. Una aura romàntica Orquestro Simfònica de Barcelona i Nacional de Cat_alunya. Ralpb Kirshbaum, violoncel. Oir.: Hans Graf. Cervello, Schumann i Brahms. L'Auditori. 11 de gener de 2003. __per F. T.-B. A l marge d'un ordre dis- cutible, en situar l'estrena d'una obra com a "te· lonera·· del concert, hem d'esmentar que la primera audició del Divertiment pour petite orchestre de jordi Cervelló suscità interès i va merèixer una càlida acoUida del públic assistent. Veritablement. Cervelló va correspondre a l'encàrrec dc l'OBC amb una partitura personalíssima i escrita amb indiscutible mestratge, ja que, sota d'un titol un xic enigmàtic (per què "Divertiment" i no "Divertissement"?), hi trobem uns pentagrames farcits de belles melodies. no exemptes d'ironia i un joc polifònic de primer ordre, qualitats que el públic va pode~ seguir per una lectura atenta 1 de suggestius contrastos entre el vessant líric i el virtuosisme inherent a la intenció purament lúdica de la composició. Tot seguit es va interpretar el Concert per a violoncel i orquestra op. 129 de Robert Schumann, pàgina que malgrat la seva poètica volada virtuosística, posa en contacte amb el genial temperament de liederista que posseí Schumann. En certa m~­ nera, aquesta obra no excess1- vamcnt prodigada pels concertistes, impacta més per la bellesa i noblesa del seu metodisme que no pas per la seva interessant factura concertant. En vam escoltar una versió de notable to emocional gràcies al treball del violonceHista Ralph Kírschbaum, el qual, comptant amb la puntual coJ.Iaboració de l'orquestra barcelonina i amb un so d'atractiva noblesa i un joc d'elegants matisos, va posar de manifest l'especial clima d'aquesta obra de Schumann. La Primera Simfonia, op. 68 de Brahms va posar punt final a aquest concert i diñem que el director Hans Graf, com ja ho havia fet en la partitura de Cervelló i en la de Schumann, hi va posar de manifest les seves qualitats artístiques. D'una banda, amb el seu gest puntual i sobri, el ritme fluctuant, tan personal en la música dc Brahms, es va plasmar amb veritable claredat, com també el Iii moli vic que genera el discurs musical -una altra peculiaritat de la construcció simfònica en Brahms- es va poder seguir sense cap dificultat, amb la qual cosa els contrastos expressius i la variació i la lluminositat simfònica van quedar ben subratllades. Apadrinament dels 3.772 tubs de l'orgue del Palau de la Música Catalana ..P~!-~_Ç __ LA FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ-PALAU DE LA MÚSI CA HA INICIAT UNA CAMPANYA DE CAIRE BÀSICAMENT POPULAR DESTINADA A APADRINAR ELS 3-772 TUBS DEL RECENTMENT RESTAURAT ORGUE DEL PALAU DE LA MÚSICA CATALANA. A mb Ja intenció de fer participar la societat catalana en la recuperació de l'orgue del Palau de la Música Catalana, que ha estat 30 anys sense funcionar, i amb la voluntat de sensibilitzar-la vers el mateix edicifi modernista, la Fundació Orfeó Català- Palau de la Música presenta aquesta iniciativa en la qual poden participar tant empreses com particulars. Es tracta de frnançar la restauració d'aquest instrument, que està fent el taller de l'orguener Gerard Grenzing, tot apadrinant cada un dels 3.772 tubs. A banda del públic en general, la campanya es vol adreçar més específicament a aquelles persones que ja tenen una relació concreta amb el Palau de la Músca, és a dir, els socis de l'Orfeó Català, els Amics del Palau, els Membres Protectors i Membres d'Honor de la Fundació, els subscriptors de "Catalunya Música/Revista Musical Catalana" i els abonats als diferents cicles musicals organitzats per la Fundació. Per als Membres Protectors i Membres d'Honor es reserven els tubs més grans, entre els quals els 103 tubs de la façana de l'orgue, amb una aportació de 1.000 i 10.000 eu ros. La resta de tubs, de diferents registres, tenen una aportació de 50 euros (30 euros per a socis de l'Orfeó Català, Amics del Palau i subscriptors de Catalunya Música/Revista Musical Catalana) . Les contraprestacions, a banda de la sentimental i de fer participar la societat en un edifici declarat Patrimoni de la Humanitat, es tradueixen en una sèrie d'obsequis no gens rebutjables. En el cas de les persones particulars, un diploma nominatiu amb Ja nota musical apadrinada, ll!lll invitació per a un dels conc~rts d~! cicle inaugural de l'orgue, Ja mclusJO del nom del patrocinador al p~ell commemoratiu de la restaurac10de l'orgue al Palau. Pel que fa a les empreses, aqueste! obtindran quatre abonaments per~ cicle inaugural de concerts d"orguea. Palau, la utilització de la imatged~b campanya per a Ja publicitat insllttr cional de l'empresa, una placa no!Dl" nativa amb la nota musical apaanddn: nada i el nom de l'empresa alP.. , commemoratiu de la restaurac10 d. . l'orgue del Palau. La campanya apareixerà als mit· jans de comunicació aque~t mes de març i totes les persones vmculade:. al Palau en rebran informació perca· reu. A mi~an d'aquest març lacam· panya serà presentada e~ roda, d~ premsa i és previst que el dia 27 d ~; tubre es faci el concert inagural de, restaurat orgue del Palau de la Mu· s ica Catalana. Com ja hem assen~ lat abans amb el funcionament ~ l'orgue deÍ Palau de la ~úsica, la F~ dació inclourà un nou c1cle estbale concerts de música per a orgue. ~a CENTENA RI HUGO WOLF La conclusió del gran liederisme romàntic nguany es compleixen cent anys de la mort del compositor austríac Hugo Wolf. Ben segur, l'e_ , . femèride servirà perquè la seva obra sigui programada amb una especial intensitat durant la temporada. Fet que, d'antuvi, només pot produir satisfacció. Per aquest motiu dediquem el Tema a glossar la figura d'aquest mus1c, que ha acomplert la missió històrica de posar fi al gran període romàntic del liederisme, afegiríem que amb el permís de Gustav Mahler i Richard Strauss. Per això hem recorregut a dos col·laboradors adients per a les dues facetes cabdals a l'hora de considerar la seva trajectòria i obra. D'una banda, la creativa, la que mostra i exposa els grans trets biogràfics i les característiques de la seva ingent obra, amb l'afegitó d'un vessant desconegut - la d'apassionat crític. I d'altra banda, una parcel·la d'un interès molt particularitzat. La de la transformació sonora d'aquesta obra. La que es refereix. a la problemàtica i també als al-licients de l'intèrpret a l'hora de pouar en el seu misteri i d'aconseguir traslladar-la de la manera més eficaç i creativa possible. D'aquesta manera creiem que podem oferiri als nostres lectors l'oportunitat d'una aproximació rica i atractiva a una figura potser massa anorreada per les ombres gegantines de Schubert, Brahms o Schumann, però que tanmateix sempre forneix a qui gaudeix de la seva música, la satisfacció de l'obra gran i d'un alè líric excepcional. "Prima le parole e poí la musica" AQUESTA ERA LA DIVISA D'HUGO WoLF, EL COMPOSITOR MORT ARA FA CENT ANYS, QUE TINGUÉ MOLT CLARA LA RESPOSTA A AQUESTA VELLA PREGUNTA, QUE POC DESPRÉS STRAUSS DEIXÀ SENSE RESPOSTA AL SEU Capriccio. UNA DIVISA QUE EN CERTA MANERA EXPLICA EL GRAN DESCONEIXEMENT QUE ES TÉ DE WOLF AL NOSTRE PAÍS. LES PARAULES, EL TEXT, SÓN BÀSIQUES EN L'OBRA DE WOLF, I ÉS MOLT DIFÍCIL QUE QUI NO CONEGUI BÉ LA LLENGUA ALEMANYA PUGUI GAUDIR PLENAMENT DE LA SEVA MÚSICA. És UN PROBLEMA GENERAL EN TOT EL LIED ALEMANY, PERÒ EN CAP ALTRE COMPOSITOR LA IMPORTÀNCIA DEL CONTINGUT DEL POEMA MUSICAT ÉS TAN DECISIVA COM EN AQUEST. 221 ;:;z ::s. s&1 ~ 2.: ~ E 24 cosa que pogués conttibuir a una possible glorificació se1a sinó que també expressa el menyspreu vers l'aparença e\· terna, vers una existència biogràfica. Contradient això e!· ctigué unes "Dades sobre la meva vida", en què, any peran, explicà de manera telegràfica les dades més destacades d~ la seva vida i la seva producció. No crec que calgui expJi. car aquí la seva vida, que es pot trobar en qualsevol biografm o enciclopèdia musical. Crec que és més interessant, sobretot, comentar breumem la seva obra liederística. que el convertí en el compositor de lieder probablement més important després de Franz Schu· bert. Wolf deixà compostos 316 lieder i en deixà 22 d'es· bossats o inacabats. Aquests els deixaré de banda i em centraré en els 316 acabats i publicats. Musicà poemes de 2> poetes, malgrat que la seva obra es concentrà bàsicament en ben pocs: 58 poemes de Goethe, 57 de Morike, 26 d'E~ chendorff, 18 de Heine, 14 de Lenau, li de Reinick, 6d, Keller, 4 de Hofmann von Fallersleben, 3 de Hebbel, Ibsen i Michelangelo, 2 de Byron, Chamisso, Rückert i Scheffel i I de Günther, HerloBsohn, Kemer, Komer, Matthisson Roquet! e, Shakespeare, Sturm, Zschkke i Zusner, a m~ de 4 poemes anònims, els 46 lieder de l' /taliensiches Lit derbuch i els 44 dels Spanischer Liederbuch. D'aquests 31f lieder, n'orquestrà posteriorment 24. ' he entretingut a rellegir els textos d'aqu~"IS 316 poemes, que vaig traduir al català fa u;, ugo Wolf (1860-1 903) és un d'aquells compotemps, tot buscant algun nexe comú que em sitors que, com el cas de Chopin en el camp del donés la clau del que despertà l'interès de piano, es dedicà pràcticament a un únic gènere Wolf en cada cas, i he de confessar que no l'he trobat. Són musical, amb poques excepcions. En el cas de poemes que tracten de tota mena de temes i sentiment~. Wolf, el gènere fou ellied, i les excepcions: un quartet de els mateixos que es poden trobar en l'obra liederistica de corda, la Serenata italiana; un poema simfònic, PentheSchubert, Schumann o Brahms, i que constitueixen la temà· si/ea; una òpera, El Corregidor, i algunes peces corals. En tica bàsica del romanticisme alemany. El que sí queda claJ, el camp del lied fou molt prolífic; en això, com en altres i en això seguí l'exemple de Schubert, és que cada concep· coses, seguí les passes del seu gran antecessor Franz Schute, concret o abstracte, que contenia el poema despertava en bert. Però, en canvi, no fou un compositor regular, sinó ell com una mena de constants, d'estereotips musicals, que que concentrà les seves creacions en èpoques d'activitat després aplicava, conscientment o inconscientment, en I;~ molt intensa, seguides d'altres d'inactivitat gairebé total. seves composicions. El musicògraf Eric Saros, que estudià Fou el que en alemany en diuen un Stauungskomponist, aquest fenomen, definí més de vint característiques persoo sia un compositor que escrivia a rauxes, unes rauxes que nals d'aquesta mena, que inclouen estaiS podien durar mesos, i fms i tot anys send'ànim i sentiments (amor, desesperacers. En la seva vida compositiva, ció, joia, tristesa, esperança, solitud. úu<1' curtíssima. com la de Schubert, destració, etc.) i també altres concepw. taquen tres d'aquests períodes d'inE LS SEUS lieds NO com el son, la nit, l'amistat, Ja camaratensa activitat: l'any 1878 (lieder soderia, la burla o la vanitat de les e~~ bre textos de Heine, Lenau, Rückert i S'HAN DE VALORAR COM "En general, jo tenia la impresSJO" Goethe); 1888-89 (lieder sobre poeA MÚSI CA EN SI, SINÓ no ésser comprès, que s 'ocupaven. m;imes de Morike, Eichendorff, Goetsa de qüestions musicals, tol ob/rdonr· he, Spanisches Liederbuch i primera COM A RECREACIÓ M IT se del que hi ha de nou i d'originoltr part de 1'/talienisches Liederbuch); i JANÇANT VEU I P IANO la meva concepció musicopoètica..\f'· 1895-97 (Der Corregidor, segona part DEL T EXT. rameca constant de músics." Així par· de 1'/ta/ienisches Liederbuch i últims lava Wolf en una carta després d'hav~r· -... lieder). ''~~~~~~~~~~~~~ se reunit amb uns quants músiCS La vida de Wolf fo u complicada, austríacs que havien volgut sentir~~~ una estranya barreja d'insatisfaccions dels seus lieder sobre poemes de M~nke i autocomplaença, que desembocà en la Goethe. I aquestes paraules contenen l'essència mate~~~ bogeria que l'atacà i que li féu passar els últims anys tanla seva concepció dellied. Volen dir que no s'han de ¡ut¡ar cat en una institució per a malalts mentals. Però conels seus lieder com una música en si, sinó únicament per corn templant la seva vida, hom troba que, en Wolf, la biografia aconsegueixen recrear, per mitjà de la veu i el piano, el!t!Xl no compta gaire. La seva existència interior va paraHela . 1 parcialment a l'exterior, i a vegades en una cursa totaldel poema, la seva atmosfera í el seu significat. EI que Wolf volia, primer que res, és que el poeta Slgt! ment independent. "Em dic Hugo Wolf, vaig néixer e/13 comprès. Es ficà de tal manera dins del poeta que es pot dir de març de 1860 i encara sóc viu." Aquesta nota lacònique n'adoptà la personalitat, per penetrar i exaltar.els sell' ca, enviada a algú que li demanava detalls biogràfics, no poemes mitjançant la música. La seva sensibilitat I la seu solament reflecteix la seva repugnància cap a qualsevol H M niques de Wagner per suggerir fins matisos expressius i el joe entre les tensions i els descansos. De manera general, la seva escriptura diatònica tradueix la simplicitat, la franquesa, la innocència i la ingenuïtat, mentre que el seu estil cromàtic està àmpliament associat a la complexitat, a les profunditats dels sentiments. als meandres del pensament, a la anormalitat. El cromatisme de Wolf, especialment intens en els moments de tensió psicològica en el text (Lieder de Mig11on, Lieder espanyols), tendeix a trencar el marc de la tonalitat clàssica i a trastocar el sentiment d'un centre tonal definit. a influència schumanniana la reconegué Wolf mateix. Quan Friedrich Hausegget~ l'autoritat musical de Graz, examinà alguns lieder del jove Wolf i afirmà que tenien un "caràcter mendelssohnià", Wolf s'enfurismà molt: "Mai no podria ningú tirar-me a la cara un insult més gran que dir-me que sóc un imitador de Mendelssoh11, i encara més en els meus lieder! Potser se 'ls mirà poc abans d'anar a dormir, quan no només les seves forces fïsiques sinó també les psíquiques estaven molt adormides, si no mai no hauria pogut arribar a aquesta conclusió. Pels meus lieder hi corre un fort corrent schumannià, sobretot en els <<Camins tristos», però Mendelssolm, mai." imaginació gairebé iJ.Iimitada li penneteren trobar rexpressió També fou Schumann qui li inspirà la idea de grans reperfecta per a cada estat d'ànim, per a cada personatge, per culls de lieder dedicats a un sol poeta. Això havia estat un a cada situació. A això s'hi afegeix el fet que assumí per a vell somni de Schubert, que mai no realitzà, tot deixant a cada poeta una nova personalitat, tot conferint a cada recull part els seus dos grans cicles sobre poemes de Müller. Però de lieder el seu estil propi i la seva atmosfera pròpia. AquesSchumann sí que, a més dels seus cicles Dichterliebe i ta capacitat d'adaptació és un altre dels seus trets que l'aFrauenliebe und-Leben, compongué i edità reculls de liepropen a la personalitat de Schubert. Com ell, Wolf reacder dedicats a un poeta (Heinc, Rückert, Eichendorff, Chamisso). Els reculls de Wolf no expliquen cap rus tòria contícionava davant de cada poeta d'una manera diferent, segons el mode d'expressió del poeta, de la música inherent a les nua, sinó que, com diu l'esmentat Carner, representen una paraules -que ell sabé extreure com ningú-, de les particusèrie d'esbossos, de vinyetes, de quadxes d'ambient, en una disposició poc rigorosa, una mica com una successió laritats mètriques de Ja poesia i també d'altres característiques més imponderables, d'ordre espiritual. La naturalesa de quadres en una e>¡,posició dedicada a un pintor. El seu protèiforme del seu geni li permetia anar canviant de perobjectiu era el de presentar totes les facetes significatives sonalitat musical. l-li ha un Wolf-MoJike, un Wolf-Eichenpossibles de l'art del poeta, i sembla donar així una amdo¡ff, un Wolf-Goethe, etc., i també un Wolf especial per als plitud tal que el tot sembli més gran que la suma de les reculls espanyol i italià. Aquesta submissió en cos i ànima a parts. !:hegemonia del poeta significà una revolució en el camp del Hom podria esbossar així el procés creador de Wolf: lied alemany del segle XIX i és segurament aquest enfocal'atmosfera bàsica d'un poema, una imatge verbal sorprenent, o l'esquema mètric d'un vers inspiraven al comment el que ha donat a Wolf el lloc destacat que ocupa en la història dellied. positor un tema pianístic característic, franc i incisiu, que havia de constituir la base principal sobre la qual conse totes maneres, tot i aquesta truir l'estructura dellied, per repeticoncepció escrupolosament lició variada o per desenvolupament de terària del lied defensada per VERITABLE EL la figura temàtica. Al mateix temps, Wolf, crec que la seva inven. certs detalls del text són subratllats tiva musical i la seva habilitat tècnica són MODEL EN EL TRACels ~ri.teris bàsics amb els quals hom ha per girs melòdics, harmonies i ritmes TAMENT DELS TEXd_e JUtjar els seus lieder, ja que és la múeloqüents. En el Wolf de la maduresa, la substància musical d'un lied està Sica ~I que porta allied la sang vivificant, TOS VA SER essencialment en la part de piano, que COm Ja haVJa demostrat Schubert, per bé presenta seguint el principi formal de que aquest fou molt menys escrupolós SCHUMANN. ~ "la música pura, mentre que la preoen el ~actament dels textos. En realitat, literària es concentra en la lícupació "''~~~~~~~~~~~~T/r¡ tractael en el ventable model de Wolf ~ nia vocal. És un procés invers a l'uti~ent dels textos fou Schumann, que telitzat per la majoria dels liederistes, que n¡a un caràcter molt més literari i mostrà solien escriure primer la melodia vocal i posar-hi després ~olta més atenció a la declamació del poema . .I naturalment, mgué ~n altre model esplendorós en Wagner, que fou quj el complement pianístic. La part de piano, que revela en Wolf un coneixedor con~_ert¡ el h·actament rigorós del text en la major preocude les obres dc Bach, Beethoven, Schumann i Liszt, "sopac¡o de la música vocal. Com explica molt bé Mosco Carna" sense cobrir la veu, però exigeix més que un acom~erse~ el seu estudi sobre els lieder de Wolf, a diferència panyant en el sentit habitual del terme, ja que l'intèrpret d~ e ubert, Schumann o Brahms. Wolf no fou cap meloba de fer justícia, sense parar a Ja plàstica sovint canviant hiSta nat, tot i que en els seus lieder de caràcter popular hl del comportament de la veu, al color expressiu, als matid~ u~ frt melòdic molt hàbil. Sobresurt com a hannonitzasos sonors. Wolf utilitza tots els registres de l'instrument. r e postromanticisme, tot prenent les riques fonts harmò- L rstatl pera- .~ ~tes. ~a!3- ~ ¡maldom· a/tf! .l Xer· ípar- ¡aver· tísics 1gunJ trikel ~de jutjar r COlll :lt~ sigci ot dir D re al final del 1888). A mesura que conegué la poesia deM~ rike, s'hi anà sentint cada vegada més fascinat. Se li fertt tan indispensables que, com escrigué a una amiga, uno po. dia separar-me'n ni tan sols una hora". Més endavant ex. plicava que el fet d'haver-se dedicat intensament a la poesia de Morike li havia permès, després de molts anys de deso. rientació i recerca, trobar-se a si mateix. Els començà a com. pondre a un 1itme frenètic i amb entusiasme desbordant. Per a Erik Werba, gran intèrpret, biògraf i estudiós de Wolf, d que dóna l'encís etern als Lieder de Morike de Wolf és la manca de sistema, és el regne de la intuïció amb el qual Wo~ omple cada una de les musicacions. Morike-Wolf produí una a importància primordial del piano en els lieder "unitat en la diversitat" poètica-compositiva que no troba de Wolf es veu ja en els títols que donà als seus reculls: Gedichte von ... für eine Singstimme und paral·lel en tota la literatura liederística alemanya (ni tan sols Goethe-Schubert, Heine-Schumann o Daumer-Brahms). Per Klavier (Poemes de... per a una veu i piano). No utilitza l'expressió habitual de "veu amb acompanyament a AIJred Orel, un altre biògraf wolfià, els Lieder de Mòrike de piano" sinó la de "veu i piano", tot posant els dos intèrsón arxifantasies, amb els excessos de les quals deixà que le prets en pla d'igualtat. També es pot destacar que utiseva Musa s'entusiasmés, quan girava la seva faç cap al cos. tat demoníac de la veli tat: estan escrits amb sang, i uns SOlli litzés la paraula Gedichte (Poemes) en comptes de l'habitual Lieder. D'aquesta manera subratllava el paper prisemblants només els pot fiXar aquell qui, patint, és capaç mordial del poema. d'abandonar el seu ésser més íntim a un sentiment veritablement profund. Pel que fa als esquemes formals, Wolf utilitzà els quaQuan Wolf musicà Morike, aquest era poc conegut. Com tre que havia deixat establerts Schubert: la forma A-B-A, la forma estròfica (simple o variada) i la forma composescrigué joseph Schalk en el "Münchner Zeitung", era un "poeta suab mig oblidat", (en vida de ta seguida (durchkomponiert). En general, i amb excepcions, es podria Morike només es feren 4 edicions deh seus poemes, i limitades a tiratges dt dir que en una primera etapa s'in1.000 exemplars i a Suàbia) i es pot clinà més per les dues primeres, mentre que més tard preferí les dir que és gràcies a Wolf que adquin EL POETA M6RIKE , la seva popularitat, tot i que ja ha~ia dues últimes. Tornant a l'interesADQUIRI POPULARITAT estat musicat per Schumann i Brahms. sant estudi de Carner, podríem també esmentar unes quantes obres Sense arribar a l'escandalosa quanti· GRÀCIES ALS d'una concepció més àmplia i més tat de musicacions d'alguns poemes treballada, gairebé d'una manera de Goethe, que superen el centenar, simfònica, i afegir-hi un cinquè esconsultant el Gran Catàleg de Lieder til. El "gairebé" és indispensable, ja d 'Ernst Challier he vist que hi consten n'HuGo WoLF. que Wolf no reconegué pràctica50 musicacions de Das verlassm ment mai a una elaboraci6 temàtiMagdlein, 21 d'Agnes, 16 d'Er ist'sí ca en el sentit haydnià o beethove13 de Verborgenheit. nià -paradigma de Ja tècnica de desenvolupament reconegut unànimement-, sinó que prefeti e la passió amb la qual Wolf es Ui urà a la compola reiteració (sovint variada) de temes sobre harmonies sició dels Lieder de Morike aquell any 1888, en canviants, a la manera de Mozart. Encara podríem pardonen testimoni molt eloqüent les cartes que en· lar de lieder en ostinato, en els quals persisteix durant tovià aquell any a diversos amics seus. Llegint la~ ta l'obra una figura melodicoharmònica succinta i evorrespondència de Wolf recollida per Dietmar Langberg en cador~ sigui literalment, o sigui en forma lleument vael seu llibre Hugo Wolf Vom Sinn der Tone, he seleccionat riada. r.s com una "idea fixa", una obsessió que persegueix unes quantes frases que en donen fe: el 22 de febrer, a propi} els lieder escrits sobre poemes en què s'expressen pensit de Der Knabe und das Immlein, "... un lied diví, li os· saments i sentiments encisadors, com poden ser alguns seguro!... Aquest estat d'inspiració em resulta un suplici de· dels Spanisches Liederbuch. També s'hauria de destacar liciós, més que una felicitat pura... "; dos dies més tard. par· en alguns lieder una forma particular de declamació, que tant de Nimmersatte Liebe, "... Estic content com tul rl!l p/f es podria considerar un clar antecedent de l'Sprechgede felicitat ... "; l'endemà, a propòsit d'Auftrag i de Zur nar· sang schonberguià. mmg: "Tinc una feina de bojos. Avui m'han vingut a la p/&Per als seus primers lieder, especialment els dedicats a ma dos nous lieder (de Morike), l'un dels quals sona d'mrJ poemes de Heine i Lenau, Wolf compongué en una vena manera tan sobrenatural i estranya que m'ha espantat. 1\o especialment subjectiva, a la qual hom pensa que hi cons'havia fet mai res com això. Que Déu ajudi la pobr~ ge!11 tribuïren experiències personals. Però a mesura que anà que un dia ho escoltaran ... "; el 20 de març: " ... avw, ar;t madurant, adoptà una actitud més distanciada, més obque he arribat, he compost la meva obra mestra. Erstes L~e­ jectiva. Els sentiments expressats pels poemes no solabeslied eines Miidchens és, de lluny, el millor que he fet firrs ment es revelen amb serenitat, sinó sublimats al màxim. ara. Comparat amb aquest Lied, tot el que he fet abans rro La primera gran època creadora de Wolf la despertà la és res més que un joc infantil... "; l'endemà: "... Retiro la me· seva trobada amb els poemes de Morike. La majoria dels va afirmació: Erstes Liebeslied eines Madchens no és eln!e!l Lieder de Morike els compongué a Perchtolsdorf, als bosmillor lied, ja que el que he compost aquest matí, FuBre~se. cos de Viena, on s'instal-là el gener de 1888 i on passà és un milió de vegades millor. .. el vostre Wolfling, en el sull~ els moments més feliços de la seva vida. ("L'any 1888 ha mum de la felicitat". El 27 de març: "... el dissabte he Cf!m· estat l'any més fructffer i per tant més feliç de la meva vipost, sense voler-ho, Das verlassene Magdlein, ja musrcot da. Aquest any he compost fins ara 92 lieder i balades, i divinament per Schumann. Si malgrat tol he agafat el mo· entre aquests 92 no n'hi ha cap de fracassat Crec que he teix poema, és perquè així passa quasi en contra de_ la med'estar content amb aquest any... ", escrigué a la seva mava voluntat; però és potser perquè m'he deixat encrsar SO' Sense ésser-ne un virtuós, fou un pianista excel·lent; havia conquerit i perfeccionat la seva tècruca de manera autodidàctica, aprofitant els dons naturals que aparentment tenia. La seva escriptura no és antipianística, com s'ha dit algunes vegades, però sí molt complexa i difícil. 1amb tot, excepte alguns passatges gairebé orquestrals, brolla sempre de la mateixa naturalesa de l'instrument. El pianista no és simplement un acompanyant, sinó un col·laborador que, en alguns moments, pren el paper protagonista. L lied D PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DILLUNS, 10 DE ~ oa~ . 6:00 ARlNS 81.ANC 1NEGRE tA MUSICA PER A Catalunya de temàtiC PWIOL'es¡Jai ~SeleCCió í presentació: Eu~r~a SendD- Repe!Jció del programa emès dlmeCie$~!. 7:90 sllri.LETfl AGENDA SUllle!i de 110ticíes en connexió amb CalaJUil'fillnlormació. Agenda musical de CaWunya Musica. 7:05 MATINAL Mt)s¡ca per come~r el dia presentada per Joan V'l'/85. Recull d'obres breus. Inclou IIGII!ebns Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI i AGENDA Butlletí de noticies en connex1ó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAl (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETf I AGENDA Butlieú de nollcles en conneKió amb Cl!alunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. • 9:07 CAPSA DE MUSICA MúsiQues d'estils contrastats I de compos~ors de tots els lemps. Selecció I presenlacl6 a ~rrec d'Ignasi Plftol. ROSSINI, GIOACCHINO: Obertura de 1'6pera 'El Yialoe a Relms·. IGtional Phllarmonlc Orchestra. Oir.: Rt.cardo CllaHiy. (8m). ROSSINI, GIOACCHINO: Duet de l'òpera Tancredt 'Aero incontro'..."Lasciami: non t8.011o', Hei-Kyung Hong. soprano. Jennifer tarmore. mezzo.soprano. Orquestra deia R.ldio de Munc. Oir.: Jesus López Cobos. (11m). IW(HioWIINOV, SERGEI: Simfonia n. 2, Ol! 27. en )08\ pi» f as· ¡de- par· [pit ~or· lo- f,"J So gent aixi ~: sno mer!eu ~1se, ún~ -om· ·icot ma· Orq~ filllamlònica de lll!rlin. Oir.: lorV1 Mami. (56m). HÀHOEL. GEORG FRIEDRICH Te Oeum en fle ld ('Oueen C<lrolineïJ3mes Bowman, contratenor. John Mart< Alnsl!y, tenor. M•chael George, baix. COr del Hliw CoOege d Oxford. The King s Consort. Dir.: Robert King (11m). 8RAHMS. JOHANI¡Es: Se)((et de corda n.1, Ol). IB. Membres del Ouartet Alban Berg i de I'Ama~eus Ensemble. Enregistrament fet a la Konzerthaus de Vlena. el30 de gener de 1990. (42m). PAISIElLO, GIOVANNI: Concert per a mandolina, corda i clavecl en Do M. lloo Orlandl. I SollsU Venetl Oir.: Claudlo Sclmone. (14m). NIELSEN, CARL: Suite simfònica. op. 8. PeterSelvewnoht. piano. (18m). 12:00 GRANS INTEGRALS 'les sèries amb opus d'Antonlo V1valdi". Reafnzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU PreserrtacJó de les un1mes novetats (liscogrMJques aparegudes al mercat. a cirrec de Montse Al.¡u1lera !4:90 BIJTUETf DE NOTICIES 14:04 ENTflE CLÀSSICS 8 di¡ adia de l'actualitat musical Realitzat · per Xavier Chavama l5:00 UN MON DE MÚSIQUES Rea:.12a1 pet Jorn; Roura. 15:30 SO DE COBLA la ll1lisQ ' les acttVJtats del món de la Realitzat per Ignasi Pinci. : AFONS ELS ClÀSSICS DEL SEGLE XX. L'espai te!Ñbc de C<lialunya Músioa. Selecció 1 Prese111ac1ó: Euialla Senito BROTON~. SAlVADOR: 'L~ quatre e:staclons • per a cor mixt ~r~e Cambra de la UniVersitat de l'Estat (fSm)~d. Dir: Bruce Browne. = ~NSTEIN. LEONARO· Serenata sobre el mposium' de Plató. ~~Bell, VIoli. Philharmonla Orchestra. v:r.. vid Zlnman. (30m). ~~·lOBOS, HEITOR: Estudis n 7 dels · ' estudis'. Jufran Bream, · 17.00 BIJTll g¡ttarra (4m). ET I AGENDA &ui de noticies en connexió amb 11'falnf_ormació. Agenda musical de r.awu _ 11'/3Mu~JCa. ea: 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realrtzada a partir de les peticions dels nostres oiems. Presentació a cArrec d'Olga Cardús. 20:00 BUnLETI i AGENDA Butlletl de noticies en connexiÓ amb Catalunya Informació. Agenda musical de Cati.lunya Música. 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VJCtòna Palma que presenti. Pilar Sobirà GERSHWIN, GEORGE: A Damsel in Dlstress. suite. The Princess Theater Orchestra. Oir.: John McGiinn. (Sm). VIVALDI. ANTONIO: COncert op. 12 n. 4, RV 173. Pavlo Beznosluk, violi. The Academy of Anclent Music. Cristopher Hogwood. (Sm}. OONIZETII, GAETANO: 'lnosservato, penetrava ..angelo casto e belo', ària de l'òpera 11 Duca d'Alba. Luclano Pavarotti. Orquestra de l'Opera de Viena. Dir.: Edward Oownes. (7m}. COUPERIN, FRANÇOIS: 'Les Bergerles·, 'La muse vlctorleuse· (arranjament de Manel Camp I Ludovlca Mosca). Ludovlca Mosca. Manel Camp, pianos. (Sm). BACH, JOHANN SEBASTIAN: 'Largo ma non tanto', segon movJment del Concert per a dos violins I corda. BWV 1043. Andrew Manze. Rachel Podger. violins. The Academy ol Ancient Music. Oir.: Andrew Manze. (7m). KORNGOLO, ERICH WOLFGANG: 'Straussiana'. Orquestra Filharmònica del Nordoest d'Alemanya. Oir.: Werner Andreas Albert. (7m). WOOOS. PHIL: 'How s your mama?'. SWR Big Band amb Phll Woods. saxo. EnregiStrament fet a Stuttgart. el19 de maig de 1996. (6m). HATHOWAY, OONNY: "The closer I get to you'. Don Br.lden, saxo. Contemporary Standards Ensemble. (7m}. MENDELSSOHN, FELIX: 'Adagio non troppo/allegro non tardante•, 1r mov. del Quartet de corda n. I, op. 12. Quartet Alban Berg. (6m). LLACH. LLU IS: 'Si un adéu d'amor fos encara amor'. Luls Llach, veu i plano. Laura Almerich, veu. Pedro Javier Gonzàlez, guitarra clàssica. Conjunt instrumental. (3m). SOUTULLO, REVERIANONERT, JOAN: Intermedi de la sarsuela 'La leyanda del beso·. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Enrique Garcia Asensio. (4m). SCHNinKE. ALFRED: 'Guanyadors', fragment de la música de la pel·licula 'Sport. sport. sport'. Orquestra Simfònica Cinematogràfica de l'Antiga Unió SoviètiCa Dir.: Emln Khachaturlan. (4m). BOZZA, EUGENE: Scherzo per a 10struments de vent. op. 48. Ensemble Viena·Berlin. (3m). ANDERSON, LEROY: Rellotge sincopat. Orquestra Simfòmca d Ut.ah. Oie Maurica Abravanel. (3m). TELEMANN, GEORG PHIUPP; "M•nuetto', del Coneert per a violi, dues trompes de caça. timbales. dues flautes, dos oboès, corda i continu. en FaM. Virtuosi Saxoniae. Oir.: Ludwig G!itt!er. (4m). SCHUMANN, ROBERT: 'Scherzo', lller moviment de la Simfonia n. 4, op. 120. Orquestra del Concergebouw. Amsterdam Oir.· Bernard Haítink. (6m). MESTRES QUAORENY, JOSEP MARIA: 'Pinotxo·, 'Non. non·. 'La cançó ja ha fet fugir la por', 'No ploris meu tm meu·, cançons de bressol. Anna Rlccl, mezzo-soprano. Àngel Soler, plano. (Sm). 22:00 BUTLLETf I AGENDA ButJieti de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres de KRZYSZTOF PENOERECKII FELIX MENOELSSOHN~ PENOENRECKI, KRZYSZTOF: COncerto Grosso per a tres violes i orquestra. MENDELSSOHN, FEUX: Simfonia n. 3. op. 56 Uufs Claret. violoncel. lvan Mon;oheti, vJoloneeL Damian Martínez. violOncel. Orquestra Simfònica de B¡rteJona 1 Nacional de Catalunya. Oir~ Krzysztof Penderecki. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 7 de març del 2003 aii'Aud•ton. TEMPORADA OSC 200213, 0:00 NOCTURN Mtistca per acabar el dia. Selecció i presentació: Altred Celaya. 0:30 RAZZLE OAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya MúsiCa. Realitzat per Xavier Sal~ PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últim.s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repeficló del programa emès el mateiK dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateiK dia DIMARI'S, 11 Dl MARÇ DEL 2003 7:00 BUTLLETf I AGENDA Bullletl de nolfcfes en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Calalunya Música 7:05 MATINAL Mús•ca per començar el dia presentada per Joan Vr.es. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatJUs I agendes musicals. 8:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletf de noticies en connexió amb Catalunya Informació.. Agenda musical de Catalunya MúsiCa . 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya lnformactó. Agenda musical de Catalunya Música • 9:07 CAPSA DE MUSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a cArrec d'Ignasi Plftol. LISZT. FRANZ: Rapsòdia hongaresa n, 2. Orquestra Simfònica de Montréal. 01r.: Charles Duloit (11m). BRUCH. MAX: Conceri per a viOli I orquestra n. I, op. 26. ltzhak Pertman. Orquestra del Concertgebouw. Dir.: Bernard Haitink. (24m). RAMEAU, JEAN PHILLIPE: Suite de l'òpera·ballet 'Les Fêtes d'Hêbé'. Orquestra del Segle XVIII. Oir.: Frans Brüogen. (34m). HOLST. GUSTAV: Himnes corals del 'Rig Veda', grup 3, op. 26 n. 3. Thelma Owen. arpa. The Hoist s10oers. 011.. Hllary Oavan Wetton. (13m). SCHUMANN, ROBERT: Simfonia n. 4. op, 120. PhHarmonia Orthestra Oir.: Chrlstian lluelemann. (34m). PIAZZOLLA. ASTOR: HiStòria del Tango. Patrick Gailois, flauta. Goran Sólscher. guitarra (20m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: L'empresari. Singspiel en un acte. KV 486. Aeri Grist. Arleen Auoer. Peter Schreier Kun Mon Staatslcapelle Oresden. Oir.. Karl 86hm. (24m). 12:00 GRANS INTEGRALS •tes sènes amb opus d'Antonlo VIV3idl". Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ú~lmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a cArrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dl~ a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Reanmt per Jordi Rou ra 15:30 SD DE COBLA La música 1les actiVlt.ats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Pll\ol. 16:05 AFONS El CICLE DE LIED. L'espai temàt•c de Catalunya Música. Selecció I present.lei6: Eulàlia 8eruto. SCHÒNBERG, ARNDLD: Quatre 1\eder per a veu I orquestra, op. 22. Yvonne Mmton. mezzo-soprano. BBC SymphOoy Orchestra. Oir~ fT.erre 8oulez.. (14m). SCHUMANN, ROBERT: 'Spanische llebeslieder' (Cançons d·amor espanyoles). op. 138. Geraldtne McGreevy, soprano. Stella Ooufexls, mezzosoprano. Adrían Tllompson. tenor. Slephan Loges, barlton. Grallam Johnson i Stephen Hough, pianos. (21m). SCHUBERT, FRANZ: 'Prometheus· Thomas Ouasthoff, baix ba.riton. Charler Spencer. piano. (5m). SCHUBERT, FRANZ: 'Erlkònig' (El rei dels elfs), 0.328. Dietrich Rscher·Dieskau, barlton. Gerald Moore. plano. (4m). 17:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Musica. 17:05 tA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les petictons dels nostres olems. Presentació a ~rrec d Olga Cardús. 2.0:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de noticies en connexló amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòra Palma que presenta Pilar Sublrà. BACH. JOHANN SEBASTIAN: 'Waehet auf, ruft uns doe Stimme' (Desperteu-vos. ens crida la veu). coral de la cantata BWV 140. COr MontMrd~ Sol1stes 8arrt)(S Anglesos. Oir: John Eliot Gardiner. (7m). WALTON, WILLIAM; Scapino. obertura. Orqueslra Alharmònica de londres. D1r Adnan Boult (9m). REINECKE, CARl: Impromptu op. 66. sobre un motiu de 'Manfred' de Schumann Thomas Hrtzlberger 1Georg Schiitz, duet de plano. (8m). KITARO: 1'en years'. 'Mirage·. (3m). BARBER, SAMUEL: 'Allegro·, 1r mov. del Concert per a violi. op.l4. Hllary Hahn. violi. Orquestra de Cambra Saint Paul. Oir.: Hugh Wofff (11m). NICOtAI. ono: Romanfn de l'acte llon 'Horoh, die Lerche slnQt m Haln', de l' òpera en Ires actes Les Alegres Comàres de Windsor'. Fnlz Wunder1ich. Cor Bavarès de l'òpera de l'Estat de Munic, Orquestra de l'Estat de Bavlera. Oir · Robert Heger. (Sm). DVORAk. ANTONIN 'Adagio ma non troppo', del Concert per a Violoncel i orquestra, op. 104. Pau Casals. Orquestra filharmònica Txeca. Oir. George Szell. (12m). RAKHMANINOV. SERGUEl: 'Adagio sostenuto', segon moVlment del COncert per a piano n. 2. op. 18. l/ladlm1r Ashken.uy, pianO. Orquestra Simfònica de londres. Oir.: André Prevín. (12m). ABEL, KARL FRIEORICH: 'Allegro moderato', primer movlmeot del Concert per a flauta op. 6 n. 1. Kart Ka1ser. La Stagione Frankfurt. Oir.: Michael Schnelder. {4m). MUNDY I GOOOMAN: 'fiBSta in blue'. Bucle Claiton. trompeta. amb Count Basie I la seva orquestra. Enregistrament fet a Nova Yorlc, el24 de setembre de 1941. (3m). CASALS. PAU: Sant Martl del Canigó. sardana. La Prlnc1pal de la Bisbal. Oir.. Ricard VHadesau. (Sm). LISZT, FRANZ: Ave Maria. S 545. Leslle Howard, pi.1no. (2m). FALtA. MANUEL: Interludi I dansa de "La VIda Breve·. Orquestra de la SuJsse Romande. Oir Ernest Ansermet. (7m). BACH, JOHANN SEBASTIAN; Musette de l'àlbum d Anna Magdalena. Bobby Mcftlrrtn. Yo Yo Ma. violoncel. (4m). HINES.WOOOE: ·Rose!Lt. Teddy Ed1vards, saxo tenor. Ronnie Mathews. piano. Ch1p Jackson. baix. Chip WMe, bateria (5m). .. i1 g - ~ El e:- ;¡· 221 ~. ~ e el 2: i ' PROGRAMACIÓ DE CATAlUNYA MÚSICA 22:00 BUTllfTII AGENDA Butlleti de notiCies en COilnexió amb Catalunya Informació. Agenda musw:al de Catalunya Música. 22:10 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per AHred Celaya. Obres de JOSEP MARIA MESTRES OUAORENY. LOUIS ANORIESSEN. LUCIANO BERIO, MAKIISHII, ANNA BOFILL I JORDI ROSSINYOL Selecció d'obres. Joan lzqulerdo. flautes. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 22 de novembre de 2002 al Palau de la Música Catalana. a la Sala de Música de Cambra. CICLE ANNA RICCI : 'de nosanres a vosahros· (48m). 0:00 NOCTURN Música per acabar et dia. Selecció 1 presentació: Alfred Cefayo. 0:30 CANÇONS, DEMATINADA Les cançons d'avui I de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels úlllm.s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del programa em6s el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix d~a. 5:30 ELS GUSTOSREUNITS Repetició del programa emès el mateiX dia. ~. DIMICRU, 12 DE MARÇ DIL2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA Butltetl de notlcles en connexió amb Catalunya Informació. AQenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Musica per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletms mfonmat1us 1agend~ musicals. 8:00 BUTLLETf I AGENDA Butllell de nolicies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música 8:06 MATINAL (Se¡¡ona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en conne~ló amb Catalunya Informació. Agenda musical de ¡¡;¡ ~~~lugx~~ú~I~MÚSICA ...... ~ = ~ a Bi:' ¡¡;j' 221 $. """ S" 5I é!!.. et = 2 MOsiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Pinol. BIZET. GEORGES: Pàtria. obertura, op. 19. Orquestra Filharmònica de la ciutat de Mèxic. Oir.: Enrlque B.itíz. (14m). MENOELSSOHN. FELIX: Trio amb piano n. 2, op. 66. Tno Beaux Arts. (28m). PENOERECKI, KRZVSZTOF: Magnificat Peter lagger. baix. Solistes del Cor Filharmònic de Kracòvla Cor de nens del Cor fifllarmònie de Kracòvia. Cor Ftlllarmònic de la Ràdio Polonesa de Kracòvla Orquestra Sirnlònica de la RàdiO Nacional Polonesa. Oir.: K1'2YS%1if Penderecld. (45m) HUMMEL. JOHANN NEPOMUK: Concert per a trompeta en MJ b M. Wynton Marsalis, tnompeta. Orquestra de Cambra Anglesa O~r : Raymond Leppard. (19m). SATIE. ERIK: 'Carnet d'esqUisses et de croquis' (Bloc d esboços i de croquis). Pascal Rogé, plano. (7m). SMETANA, BEORICH: Simfonia Tnomfal. Orquestra Simfònica de la Ràdio Ausl!iaca. Oir.: Lothar Zagrosek. (47m). 12:00 GRANS INTEGRALS 'Les sèries amb opus d'Anlonio Vlvaldl'. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 HOU PUNT HOU Presentació de les últimes novetats discoc~fiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 EN'fRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Reatltzat per X.tvier Cllavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Reahtzal per Jordi Roura. 15:30 SODE COBLA la m~ lesactivlt!ls del món de la cobla. RealitZat per Ignasi Piñol. 16:05 A RlNS BLAPIC t NEGRE: LA MÚSICA PER A PIA.NO.l'espaJ te~tiC de Catalunya Müsw:a.Selecció i presentlció: Euijlia Benito. BUSDNI. FERRUCCIO: Masies (quatre peces per a piano) Katllron SturrorJt. piano. (10m). BEETHOVEN, lUDWIG VAN: Vint-i-quatre variacions sobre I'Arietta 'Venm amore' de Vincenzo Righini, WoO 65. Rudolf Buchbinder, piano. (22m). ROUSSEL, ALBERT: Rustiques, op. 5 Jean Baguet. piano. (14m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Fantasia en re m, KV 397 Paul Badura-Skoda. piano. (6m). 17:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les petfclons dels nostres oients. Presentació a ~rrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletí de notiCies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Múslca. 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VICtòria Palma que presenta Pilar Subirà. BRrrTEN, BENJAMIN: Segon moviment de la Surte Mont Juïe, op. 12. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Steuart Bedtord. (2m). OONIZETTI. GAETANNO: 'Una turtJVa !agrima', ària de l'òpera 'L elislr d'amore·. Ramón Vargas. tenor. Orquestra de la Ràdio de Munic. Oir.: Maroello Viotti. (Sm). MOLTER. JOHANN MELCHIOR: 'Tempo de minuetto', lller moviment del Concert per a clarinet en Re. Tllomas Friedfi. Orquestra de cambra del Sudoest d'Alemanya Plorzlle1m. Oir.: Paul Angerer. (3m). WAGNER: 'la Walquiria', extractes. Peter Hofmann. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Stuttgart. 01r.: lvan Ascher. (9m). RAKHMANINOV: 'V molcllan'i nochl taynor (En el silenci misteriós de ta nit), cençó. Nina Rautlo, soprano. Semlon Sklgln. plano. (3m). SAMMARTINI: Simfonia en la M Concerto Koln. (12m). CHERUBINI, LUIGI: Ahl! che forse al mlel di. Teresa Berganza, mezzo-soprano. Felix lavilla, plano. (Sm). GROSS, CHARLES: 'CountJY. 'Tile ,!IUction'. (5m). SCHAFFER: 'Frau Oirektorin und Frau lnspec¡onn· (la senyora directora i la senyora inspectora), fied. Felicity lott. soprano. Ann Murray, mezzosoprano. Grallam Johnson, piano. Enreg_iStrameat fet per Catalunya Musica el dia 30 de maig del 2001 al Gran Teatre del Liceu dins de la temporada Gran Teatre del Liceu 2000-2001. (8m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: 'lch baue ganz aut deine Star1<e', ària det tercer acte de l'(}pera 'El rapte al serralr G(}sta Wtnbergh, tenor. Orquestra Fifarmònica de V>ena. Oir~ Ria:ardo Muti. (6m). MAHLER. GUSTAV; Primer moviment del Quartet amb piano. Klaus Scllilde. Karsten Heymann. Jean Rieber. Ulñcll Bode. (12m). LEGRANO: 'The summer knows' (Estiu del 42). Jessye Norman. Micllelle¡¡rand. plano. (4m). TELEMA.NN, GEORG PHILIPP; Obertura per a dues trompes, corda I continu en FaM. Hermann Baumann. Tlmoty Brown. Academy of St Martín·in·the-Fields. Oir.: lona Brown. (13m). TRADICIONAL: Cants poliUcs. Cor Padano di Piadena. (Sm). PRICE, SAMMY /THOMPSOtl , LUCI<Y; 'Minor blues•. lucky Tllomson. saxo tenor. Sammy Plice, piano. Jean-Pierre Sasson, guitarra. P1erre M1chelot, contrabaix. Gérard Pochonet. bateria Enreo1strament fet al Teatre P¡galle de Paris. el 6 de juliOl de 1957. (4m). 22:00 BUTUETf I AGENDA BuWetf de notlcles en connexió amb Catalunya lnfonmació. Aoenda musical de catalunya Musica 22:1 O ElS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. FAURt GASRIEl. 'Rèquiem' Oñeó Gracsenc. Coral Quòdlibet de Molins. Orquestra de Cervera Oir~ Polre Vallvé. CONCERT enreolstrat per Catalunya Música el dia 30 de novembre del 2002 a la parròquia de la mare de Oéu de la Bonanova CONCERTS OE L'ORFEÓ GRACIENC. (SSm). 0:00 NOCTURN Musica per acabar el dia Seloocló I presentació: Alfred Cetaya 0:30 QUI Tt POR DEL SEGLE XX? la musica dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de carmlna Malaoarrlga. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels úlllm,s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del programa emès et mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el male1x dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS RepetiCió del pf1lllrama emès et mate1x dia. DUOUS, 1~ DE MARÇ DEL 200~ 7:00 BUTLLETII AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya lnformacló. Agenda musical de Catalunya MúsiCa. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vrves Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatiUS I agendes musicals. 8:00 BUTlLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. AQenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa) 9:00 BUTllETf I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. _ 9:07 CAPSA DE MUSICA Músiques d'estils contra,stats I de compositors de tots els temps. Selecció 1 presentació a carrec d'Ignasi Plnol. WAGNER, RICHARD: Els mestres cantaires. obertura. Orquestra Filharmònica de Munic. Oir.: Sargiu Cehbldache (12m). VIEUXTEMPS. HENRI: Concert per a violi I orquestra n. S. Op. 37. ltzhak Perlman. Orquestra de Paris. 01r.. Oaniel Barenbolm. (21m). HOFFMEISTER. FRANZ ANTON . Partllla en M1 b M 'Oe rebuda i de comlar. Consonium Class~eum. (23m), RAVEL, MAURICE: Arborada det Gracioso. Orquestra Alllarmònica de Berlín. Oir.: P1erre Boule.r. (8m). DVORAK, ANTONIN: Missa per a solistes, cor mixt i orquestra, op. 86. Solistes vocalS. Cor filllarmònic Txoo. Orquestra Simfònica de Praga. Oir.. V~clav Smet.icek. (39m). BRAHMS, JOHANNES: Sonata per a clannet I p~ano. op. 120 n. 2. Kart leister. JOro Oemus (19m). GLAZUNOV. ALEXANOER: SUite Carac1éristlea. Orquestra Simfònica de Moscou. Oir.: lgor Golovsch1n. (38m) 12:00 GRANS INTEGRALS "Les sèries amb opus d'Antonlo Vivaldl". Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les Oltlmes noVl!lats discognlfiques aparegudes al mercat, a ~rrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS Et dia a d1a de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Cllavarria. 15:00 UN MÓN OE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA la músiCa i les actMtats del moo de a cobla Rearrtz.at per Ignasi P'uiol. 16:05 A FONS lES VEUS OEL SEGLE. l'espai lemà!.tee Catalunya Música. Selecció I~ Eulàf~a Benito. Bo Skovhus WAGNER. RICHARD: Wie TodeWoll:I:IJ Oammrung deckt d1e lande.•.odu, IJib 1\older Abendstam', de l'òpera Tiillt.l.."'ll!. Bo Skovhus. barñon. Orquestra c1e 1Òpe¡ Nacional Anglesa. Oir~ .lames Cooion.tlg MOZART, WOLFGANG AMADEUS 'Hil ga vlnta la causa!. Vedro mentr io SOSDiro' recitatiu 1ària de l'acte 3r de l'Opera .J nozze di Figa ro·, KV 492. Boje Skovhus (Comte d'Almaviva), ban\:r. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir. Claudfo Abbado. (4m). BRITIEN, BENJAMIN: 'look! Througl¡bl port. ..And farewell to ye, oid Riohts o' Mani, de l'òpera 'Billy Budd'. Bo Skovhus, barlton. Orquestra de I O~~~r~ Nacional Anglesa. Oir.: James Conlon. (9m¡. l'XA KOVSKI, PIOTR ILITX: 'Vy mnt piSi!' (Em vas escñure), ària de l'acte lr de l'òpera 'Evgenl Onegin'. Bo Skovllus. bariton. Orquestra de I O~~~r~ Nacional Anglesa Oir.: James Confon. (Sm). KORNGOLO. ERIK WOLFGA.NG: 'Schneeglòdcchen• (campanetes de neo~ op. 9n. 1. Boje Skovllus. barfton. Helmut Deu1sc1J, plano. (3m). STRAUSS. RICHARD: Qualle roec~er m orquestra op. 33 Peter Stral<a. tenor. Adriane l'>eczoó4. soprano. Bo Skovhus. barrton. Orq>.JeS:11 Filllarmònica de Niça. Oir: Friedtidl ~• (21m). 17:00 BUTllETI I AGENDA Butlletí de noticies en connexiÓ amb Catalunya lnfonmació. Aoenda musblde Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Pnogramacló realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presenlitiól carrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETÍ I AGENDA ButlleU de notiCies en conneXió amb Catalunya Informació. Agenda mus~ ell Catalunya MOslca. 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selectiO de Vlc1òrla Palma que presenta Pilar Sublrà. CORELLI, ARCANGELO: Sonata da cam!!l op.4,n.11. london Baroque. (6m). SCHUBERT. FRANZ: Valsos D. 969. {1 ~ 12). Alice Ader. piano. (13m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Oiwrtimento n. 3, KV 156. Orquestra Pno Arte de Munlc. Oir Kllll Redel. (13m). BEN NEn, WILLIAM STERNOALE: ·~ espresslvo', segon moviment dei CmiCIIt per a piano n. 2. op. 4. Malcolm Binns. Philllarmo018 ()rtt.e$!!'1 Oir~ Nicholas Braitl!waite. (lm). GOUNOD, CHARLES: cavatina de 'ftil5l' Affredo Kraus. tenor. Orquestra del Te¡:! Nacional de t ·Opera de Paris. Olt. MICI!elangelo VeltrL (6m). SAINT-SAENS. CAMILLE: Sc/lerZO. op. 11 Cllrislian lvaldi i PIOêl Lee. pianos (1~ BACH. CARL PHILLIP EMMANUEL: Simfonia o. 3. Wq 18213. 'SimtooeS d'Hamburv·. Orquestra de Cambra Franz Uszl. ();r~ Janos Rolla. (11m). BALANYÀ, JOSEP MARIA: Ballada poll~ cochon malade. Josep Maria Balanyà, plano. (6m). KERN, JEROME: All the thlnos you ate. Brad Mehldau. plano. larry Grenadrll, bll. Jorge Rossy, percussió. (14m). MENOELSSOHN. FELIX: Frag1119nt de concert per a clarinet, como dl basset!Q 1 orquestra, n. 2, op 114. ~ Sabine Meyer. Wolfgang Meyer. OrQ de Cambra de Wilrttemberv de Hei'orl).':! Oir.: Jorg Faerber. (Sm). • RAIMON: ·o·un temps, d un pals. Raimon. veu. (3m). LISZT, FRANZ: Vals melancòlic S21 4 tesne Howard, piano. (&m}. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA f¡ li: (I! tt:DG aUTUETf I AGENDA . Sutll!!i de nolicleS en connexió amb Ct.II!Jil)'i tnfolfnaci6. Agenda musical de ~Música ¡;Qj: %2.10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA liiJ Presel1lil per Alfred Celaya. CONCERT DE PASODOBLES. 8aJlfl¡ Municlpal de Barcelona. Oor.. Josep MÚSICA lle:l à'SII. ÒíJ«¡ .•Si;) fo¡~ lro' 'l! q¡ :CERT enregisllal per Catalunya Música el dia 1de juHol del 2000 a la Plaça del Re1 de aan:etooa dins el FESTIVAL o·Esnu GREC2000 (102m). 0:00 NOCTURN Müslca per acabar el dta. Selecció I presemacló; Alfred Celaya. 0:30 JAZZ AL CAVA 8 jazz d'avui a catalunya Música. Realitzat per Cartes Lobo. PROGRAMACIÓ Dl NIY Repellció dels últlm.s programes t30 CAPSA DE MUSICA Repetlçló del programa emès et mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repet!èló del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS RepetiCió del prog11ma emès el mateix dia DMNDRU, 14 DE MARÇ DEL2003 7:CO BUltLETft AGENDA 8utJieti de notícies en connexió amb Catlluny¡ Informació. Agenda musicat de Calaluny¡ MúsiCa. 7:05 IIATIHAL Milslca pe1 començar el dia presentada per Joan Vim. Recull d"obres breus Inclou biJtllet,ns 1nfom\abus i agendes musicats. t.OO BUTUETII AGENDA Butleli de notiCies en connexió amb C&iuny¡ Informació. Agenda musocal de Catalunya Música 8:06 MAnMAL \Seoona hora del programa). 9:00 BUTLLETII AGENDA Butlleti de noticies en connexló amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 9:07 CAPSA OE M0SICA Músiques d estils contrastats i de composhors de tots els temps. Selocoló 1 presentació a càrrec d'Ignasi Plnol. GRIEG, EOVARD: A la tardor, obertura do conce~ per aorquestra, op. 11 Orquestrn Simfònica de Gothenburg. Dir.: Ot® Kamu. (11m). CHOPIN, FREDERIC: Polonesa, op. 53. Martha Argerlch, plano. (6m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Gran miSSa en do menor K427 IWia Espada, sop11no 1. Marta Almajano, SOjlrano 11. F11ncesc Garr1gosa, tenor. Pau Sordas: babt Orfeó Català i l'Orquestra Simfbnoca del Vallès. Dir. Anlon• Ros 1.1¡¡~ (55m). l'RDKOflEV, SERGH Simfonia n 4, op. 112. VefSIÓ de 1947. Orq~J!Stra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme .In. !37m). FRlNI,lUIGI: Quintet n.15, op.20. ~ lloctherínl. (18m). 'la!Di. GIUSEPPE: Dues lries de •¡ due fost¡¡¡•, ~iano Pavarotti, tenor. Orquestra del eèlJO a!la Scala. Dir · Claudio Abbado (lOm). • . XOSTAKOVITX. DMITRI: Concert n.1 per a PQno. corda I trompeta, op.35. Y!ltm Bronfman. piano. Thomas Stevens. ~peta. Orquestra filharmònica cie Los ~eles Dir.. Esa·Pekka Salonen. (23m). ~2.00 GRANS INTEGRALS Rles Sèrles amb opvs d'Antonlo Vivalcll". ealitzat per Raimon Colomer 13;00 NOU PUNT NOU ~resentactó de les últimes novetats ~ CDQràf¡ques aparegudes al mercat a rrec He Montse Agullera ' 14:0o BUTUETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS ~~la dal'aCIIJalitat muslcai.Realitul r r Cllavama. 1 00 ~ UN MON DE MOSIQUES Reaf~tzat per Jordi Rou ra ~~- SO DE COBLA . IISiCa lles acbllllals del món de ta cobla. Realitlat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l espai temàbc de catalunya Mfisica. set!Cció I presentació: Eulàlia Benito. Salvador Brotons DVORAK, ANTONIN: Dansa Eslava n.2 en Mi menor op.72. Orquestra Slmfónlca del Vallès. Oir.: Salvador Brotons. (Gm). BROTONS. SALVADOR Poemes de rem i vela. op. 75. Orquestra Sim1ònlca del Vallès. Dir.: Salvador Brotons. (14m). OLTRA, MANUEL: l 'Alimara, poema simfònic. Sa nU Molas. percussió. Cobla Sant JordiCiutat de Barcelona Cobla Juvenil de Bellpuig. Dir.: Salvador Brotons. (9m). MONTSALVATGE, XAVIER: Viatge a la lluna. Joan Manuel Serrat, narrador. Orquestra Simfònica de Barcelona I nacional de Catalun_r.. Dir.: Salvador Brotons. (17m). TOLDR • EDUARD: Camperola, sardana. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya Dir.: Salvador Brotons. (4m). 17:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les pebclons dels noslles oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETII AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VICtòria Palma que presenta P1lar Subtli. GLASS, PHILIP & WILSON, ROBERT: ·Einstein on the beaeh'. 'Knee plaf núm. 1. (Cor I orgue elèctric). (4m}: STRAUSS, JOHANN 1: 'Polca d'Anna•, op. 117 Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: Herbert von Kara)an (4m). CHOPIN, FREDERIC: Scherzo op. 31. Arturo Benedettl Mlchelangell. piano. (11m). J081M/MENDONÇA/HENDRICKS: 'One note samba'. Ella Flt2oerald. The Tommy flanagan Trio Montreux. (Bm). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Primer moviment de ta sonata en la m. BWV 967. Mlchele Barchi, clavecl. (3m) GILLEBERT DE BERNEVILLE: 'De mol doleros vos chanr. Studfo der Frühen Mustk. Early Music Ouanet. Dir~ Thomas Binkley. (Gm). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Diverlimento. Hob 11:46. Ensembte Viena-Berlin. (10m). MEYERBEER, JACQUES: Alia de TAiricana·. Ptjcido Domingo. Orquestra Filharm6nica de Los Angeles. Oir. Cario M' Giunni. (3m). ROUSSEL ALBERT: Réponse d·une épouse sage, op 35, n. 2. Elly Ameling, soprano. Rudon Jansen, piano. (3m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. 10. (1r moviment. Versió completada per Barry Cooper). Orquestra Simfònica de Ja Ciutat de Blrmlngham. Dir.: Wafter Welfer. (16m). GREEN I HEYMAN: 'I cover the wateñronr. Loster Young, saxo tenor. Jesse Orakes. trompeta Ted Kelly, trombó. Fredrjy JeHerson, piano. Dents 'Ted' Brlscoe, conlrabatx. Roy Haynes. ba1erla. Enregistrament fet al Royaf Roost de Nova York, el dia 4 de desembre de 1948. (6m). RAKHMANINOV, SERGUEI: 'Polyublla ya na pec!lal' svoyu' (La dona del soldat), cançó. Nina RauUo, soprano. Semlon S~lgin, plano (2m) VIVALOI, ANTONIO: Sonata de cambra a tres, op. 1 n. 3, RV 51. Solistes de Moscou·Montpellier. (Gm). SATIE. ERIC: Gymnopédle n.l, variació 1 (Arranjament fet per Jacques loussier). Jacques Loussier Trio (Sm). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: 'Et incarnatus esr. fragment de la 'Missa en do m', KV 427 'Gran MISSa" Sylvia McNair, soprano. Solistes Barrocs Anglesos. Oir~ John Etiot Gardlner. (8m). BARTOK. B~LA: "Fina!e Aliej)ro', de la Suote de danses. Sz. Orquestra de I Estat Hongarès Oir.: JAnos Ferencsik. (4m). AMARGOS. JOAN ALBERT: "lntermezzo·. (Sm}. 22:00 BUnlE111 AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres d'HEITOR VILLA·LOBOS, MOlSES BERTRAN. XAVIER MONTSALVATGE, ENRIC GRANADOS, LUDWIG VAN BEETHOVEN, ROBERT SCHUMANN I BOHUSLAV MARTINU.: Selecció d'obres. Maria Figa, piano. PAvel Gomzlakov • violoncel, Plamena Mangova. plano. CONCERT enregistra! per Calatunya Música el dia 16 d'octubre del 2002 al Palau de la Musica Catalana EL PIRMER PALAU 2002. (73m). 0:00 NOCTURN Música per acabar et dia. Selecció I presentació; Alfred Celaya. 0:30 HIDROGEN El programa de les noves mús1ques. Realitzat per Albert Reguant. n PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últimJi prograroos 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del programa emès el mateix doa. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix ella. 5:30 ElS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DISSABTE, 15 Dl MARÇ DEL 2003 8:00 MATINAL Musica per començar el dia que selecciona 1presenta Montse Agullera. 10:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals I Pere Andreu Jarlod. 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de mOslca antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Burés i Àlex Ròbles 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguuera que presenta Carmlna Malagarriga. HAYDN, FRANZ JOSEPH: Últim moviment de la simfonia n. 97 Orquestra del Royal Concertgebouw Oor~ Nikolaus Hamoncourt. (Sm). BRAHMS, JOHANNES: lntermezzo. op. 7G n.4. ldil 81ret, plano. (3m). CAPLET, ANORÉ: septet per a lles veus femenines 1quartet de corda. Sharon Coste. Sandnne Piau, sopranos. SyMe Oeguy. mezzo. Ensemble Musique Obf¡que. (14m). MARCO. PAOLO Ol {PAOLO DA FIRENZE); 'Un e'osa', peça instrumental Grup 'Mala Punica'. Dir.: Pedro Memelsdorff. (Sm). PARRY. HUBERT: Variacions Sintòniques. Orquestra FilharmOnica de Londres. Oir.: Matthlas Bamen. (14m). JOBIM, ANTONIO CAR LOS: 'Eu sel que vou te amar'. Vinlcius de Moraes, veu. Alex Ktein, oboè. Larry Combs, clarlnel. Daniel Barenboim, plano. Robert Kasslnger, contrabaix. Cyro Baptista. percussió. (Sm). BACH. JOHANN SEBASTIAN 'Schlage doch. geWOoschte Stunde', cantala BWV 53 Henrl Ledrott Rlcercar Consort. (6m). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarrla 15:05 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 16:00 RAZZlE DAZZLE El teatre musical I els musicals de Broadway a catalunya Música. Real•tzat per )(avler SaM. Repetició del programa emès d•lluns passat 11:00 GRANS OBRES Selecció I presentació a càrrec de Raomon Colomer, HEISE, PETER: Drot og Marsk (El rei I et manscal), drama tligic cantlt Poui Elmtng, tenor. Bent Norup. baix. Eva Johannson, soprano. Kurt WestJ. tenor. Christlan Chrlsliansen. baix. Aage Haugland, batx. Oie Hedegaard. tenor. Cor i Orquestra Somlònlca de la Ràdio Nacional Danesa. Dtr. Michael Schonwandl (157m). 20:03 l'AUDIOVISUAl Un programa d Àlex Gori na. 21:03 CATAlUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 SOUSTES l ·entrevista condulda per Joan Vives. 23:00 El CLUB 49 La música visia pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa roolltut per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ DE NIY Repetició dels últims programes 0:00 CANÇONS, DE MAnNADA les cançons d·awi i de sempre. Realltut per Alben Mallofré. Repetició del programa emès domans passat 1:00 QUI TÉ POR DEl SEGLE XX? La música dels ultims cent anys, compartida amb un convidat Un programa de Carmtna Malagarriga. Aepebcló del programa emès dimecres passat 2;00 A TOT COR El programa de música coral realitzat pe¡ Marc canals i Pere Andreu Janod. Repetició del programa emès el mateix dia. 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música anuga realitzat per Joan VIV8S. Repet1ció del programa emès el mateix dta. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d"Aibert Mallofré. Repetició del programa emès el malllix dia. 5:00 NOU PUNT HOU Presentació de les últimes novetats discognlliques apareguoes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. DIUMENGE, 16 DE MARÇ DEL 2003 6:00 A FONS EL CICLE DE UEO. l 'espai tematlc de Catalunya Música. selecció I presentació: Eulàlia Benlto. Repetició de l'espat emès dimarts passat. 7:00 ElS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès et dissabte. 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona I presenta Montse Agullera. 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que seleCCiona 1present. Ratmon Colomer. VERDI, GIUSEPPE: Missa solemne (Mossa de Glòria). Efisabetta Scano. soprano. Juan Díeoo Aórez. Kenneth TaMr, tenors. Eldar Aliev, baix. Cor I Orquesba Simfònica de Milà Giuseppe Verdi. Oir~ Riccardo Chailly. (22m). LASSUS, ORLANDO Ol: 'Cum natus esset Jesus·, cançó. The Hilhard Ensembte. (10m). LULlY, JEAN BAPTISTE. 'O Lachrymae·. gran motel Le Concert Spintuel. Dir.: Hervé Níquel (19m). HAYDN, MICHAEL: Laudate Puerl VIcenç Prunés, plano Escolania de Montserrat Dir•. Jordi-Agustí Piqué. (4m). 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització; Pere Bures I Atex Robles.(Reemtssló de programes d'arxiu). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta Carmlna Matagamga. OeSYLVIA/McOONALD/GERSHWIN 'Somebody toves me'. The Dlxieland All Stus. (5m). e! .... ;¡¡¡- ~ El ~- ¡¡;:¡· 221 ;::;! ::J. ..... ~ El !::2. e! ¡:¡ ~ ; PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA MENDELSSOHN, FeLIX. 'Andante', 2n mov. del COncert per a viot!, op. 64. Takako N1shizalli. vloU. Orquestra FilharmOnlca Eslovaca. 01r.: KenneUl Jean. (8m(¡· GU ORON. PIERRE: 'Dessus la rtve de la .......... ¡;¡o ... ¡¡;¡- ';¡ ...¡;;:¡·a......, 221 ;:::;! ::il. ¡;. a ~. 6l et i mer. ya trols belle$ filles' (A la vora del mar hi ha tres noies bOniQues), 'J'aime la dizaine' (M agrada lla desena), dues cançons. Le Poème Harmonique. Oie Vincent Oumestre. (6m). CHOPIN, FREOERIK: Andante spianato i Gran Polonesa brillant. op. 22. Claudlo Arrau. piano. Orquestra Aiharmònlca de Londres. Oir~ EIIJ~u lnbal. (15m) SCHUBERT, FRANZ: 'Chor der Engel' (Cor de l'àngel), D. 440. Cor de la Ràdio de Berlin. Oir.: Dietrich Knothe. (4m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Tercer moviment de la Simfonia n 4, op. 36. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: lgor MarkBVItx (6m). ORFF, CARL; Oie Kluge, Conjunt de vent de Malnz. Dir.: Klaus Rainer SchOII. (3m), PLEYEL. IGNAZ: Tercer moviment del concert per a violoncel I orquestra en Oo M, B.106. !van Monlghettl. violoncel. Al<ademie für Alie Musik Berlin (Sm). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de ractuahtat muslcal.Realltzat per Xavier Chavarría. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat JM¡r Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques Reahtzat per Albert Reouant Repetició del programa emès el divendres passal 17:00 UNA TARDA A l'ÒPERA Realitzat per Jaume Radigales. A l'entorn d'// v/1gglo • Relms. Raresea rossinianes. ROSSIN, GIOACCHINOI. La donna del /ago. Opera en dos actes. Montserrat Caballé, Pletro Bottazzo, Franco Bonlsolli. Orquestra de la RAl de Tori Oir.: Piero Bellugl. (136') 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolrt!. 22:00 A FONS ELS INTtRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Múslea. Selecció I presentació: Eulàlia Benilo. Repetició (!e l'espai emès divendres passat. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els músics nous I retrobar-nos amb els clàssics de sempre. Selecció I presentació a cbrrec d'Alfred Celaya 0:00 MÚSICA INTIMA L'espai cambrfsUc que selecciona t presenta Pilar Sublrà PROGRAMACIÓ Dl NIT RepetiCIÓ dels útllms programes 1:00 JAZZ AL CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Reah1Zat per Cartes Lobo. RepetiCió del programa em&$ dijOUS passat. 2:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona I presenta Raimon Colomer. Repellcló del programa emh et mateix dl.'!. 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de musica antiga realitzat per Joan V1ves. Repettció del programa emès el mateiX dia 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NDU PUNT NDU Presenbcló de les últimes novetats dlscogrAt!ques aparegudes al mercat, a càrrec de Montee Agullera. Resum dels millors programes de la setmana pass.1,da. 4 DILWNS, 17 Dl MARÇ DIL2003 6:00 A FDNS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espai temàtic de Catalunya Múslca.Seleccló I presentació: Eulàlia Bentto. RepetiCió del programa emès dimecres passat 7:00 BUTLlETf I AGElfDA BuUietl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musicat de Catalunya Musica 7:05 MATINAL Música per començ¡r el óli! presentada per Joan V'IVBS. Recull d'obres breus. lnctou butlletms informatius i agendes musicals. 8:00 BUTtLETf I AGENDA Butlletl de notides en conneldó amb Ca1alunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTlLETf i AGENDA Butllelf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Múslques d'estils contraslats i de compositors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Plñol. ABEL. CARL FRIEORICH! Simfonia op. 1O n.6. La Staglone Frankfurt. Oir.: Mlchael Schneider. (12m). STRAUSS. RICHARD: Sonata per a violoncel i plano. op.6 Steven lsserfls, violoncel. Stephen Hough. plano. (25m). BRITIEN. BENJAMIN: Sant Nicolau, cantata Op. 42. Anthony Rolfe Johnson. tenor. Corydon Singers. Orquestra de Camba Anglesa . Oir.: Maltllew Besl (SOm). AELO. JOHN: Concert per apiano i orquestra n. 5 'l'Incendie par I'Orage'. John o·conor. Nova Orquestra de Cambra Irlandesa. Oit: Janos Fúrst. (28m). DEBUSSY. CLAUDE: Preludi a la migdiada d'un faune. Orquestra Alharmònica de Los Àngeles. Oir.: Esa·Pekka Salonen. (1 Dm). ROSSI NI, GIOACCHINO: Giovanna d'Arco, cantata. Teresa Berganza, mezzo-soprano. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Marcello Viotti. (16m). REG ER, MAX: Una suite de ballet, op. 130. Orquestra Simfònica de ta Ràdio de Bavlera. Dir.: Colin Oavís. (19m). 12:00 GRANS INTfGRALS 'Les sèries amb opus d'Antonlo Vivaldl". Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogrtfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE ClÀSSICS El dia a dia de l'actuaiilat musical.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 15:30 SO DE COBLA La música i les activi1ats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi PiftoL 16:05 AFONS ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX. l 'espai tsm~tlc de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benilo. PROKOAEv. SERGEI: 'Puildòniana'. Orquestra Nacional Escocesa. D1r~ Neeme JW. (21m). WEILL. KURT: COncert per a Violi I instruments de vent. op. 12. Frank Petllr Zimmermann, violi. Orquestra Alharmònica de Berlin. Oir~ Mariss Jansons. (26m). ARNOLO, MALCOLM: Fantasia per a clarinet op. 87. The Nash Ensembfe (3m). 17:00 BUnLETI f AGENDA Butlletl de notfcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catllunya Música. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de le.~ peticions del.s nostres oients. Presentació a cbrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLET[ I AGENDA Butlletf da notlcies an connexió amb Catalunya lnformacíó. Agenda musical de Catalunya Música. 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. GASULLA. DANIEL: CObla Vila d'Olesa, sardana. CObla Vila d'Olesa. Oir.: Jaume Puig 1 Llongueras. (Sm). MUSSORGSKI, MODEST: Una ml a la muntanya pelada. Gran Orquestra Simfònica de la RTV de l'URSS. Oir~ Vladimir Fedosseiev. (12m). SERRAND: 'Jota', deia sarsuela El trust de los tenorios. Pt.1cldo Oom1ng0. Orquestra Simfònica de Banoelona. Dir; L A. Garcia Navarro. (3m). DVORAK: Segon moviment de la Simfonia n. 9, op. 95, 'Del nou món'. Orquestra Filharmònica de Berlfn. Dir.: Herbert von Karajan. (13m). JOBIMIMORAES: ·eu sel que vou te amar". Vlnlclus de Mora es. Marta Creuza. (4m). TOLDRÀ, EDUARD: 'Oració al maig' , sonet per a vlolf I plano. Sofia Puche, plano. Josep M' Alplste, vlolf. (4m). VIVALOI, ANTONIO: 'Eja mater, fons amoris', de I'Stabat Maler. Andreas Scholl, contratenor. Ensemble 415. Oir.: Chlara Banchlnl. (3m). BRAHMS, JOHANNES: 'Vlvace non troppo', 3r mov. del Concert per a vlolf I violoncel, op. 102. Gil Shaham, violf. Jlan Wang, violoncel. Orquestra Alharmònlca de Berlfn. Oir.: Claudlo Abbado. (9m) YOUMANS: 'Some Urnes l'm happy' (A vegades sóc feliç). Oscar Peterson. plano. Ray Brown. baix. M1n Jackson, Vlbltfon. Karlien Rigglns, bateria. (9m). GALUPPI, BALDASSARE: 'Adag1o', segon moviment del COncert per a flauta I orquestra en ReM. James Galway. t Solisli Veneti. Oir~ Claudio Scimone (Sm). MONTSALVATGE. XAVIER: 'SonaU ne pour Yvene·. Alleta de Larrocha. piano. (10m). GLUCK, CHRISTOPH WILLIBAlO: 'Con le mel ouardie...Otu la cosa mia piu cara·. ària de l'acte 11 d"lfigènia a Aulida'. Boris Christoff, baix. Phllarmonla Orchestra. Dir: JeflY Semkov. (11m). SMETANA, BEORICH: Pels prats I els boscos de la Bohèmia, poema simfònic del cicle 'La meva pàtria'. Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: James Levine. (13m). 22:00 BUTUETII AGENDA ButlleU de noUcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical do Catalunya Música. 22;10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA BRUCKNER, ANTON. Simfonia n. 8. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya. Oir.: Franz·Paul Decker. CONCERT enregistrat per Catalunya MúsiCa el dia 1S de març del 2003 a I'Auditort TEMPORADA DE L'OSC 200213. (lm). 0:00 NOCTURN Música per acabar et dia. Selecció I presentacló: Alfred Ceiaya 0:30 RAZZLE DAZZLE El teatre musical! els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà PROGRAMACIÓ Dl Nif Repelicló dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRAlS Repet1cló del programa omès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMARTS, 18 Dl MARÇ DEL 2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar et dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 8:00 8UTLLETII AGENDA BU111etl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLlETf i AGENDA Buttlelf de noticies en connexió amb Catalunya lnfOrmacíó. Agenda musical O! Catalunya Música 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compos"ors de tots els tllmps Sel\lCCiói presentació a càrrec d'lgnast Pillol SCHUMANN, ROBERT: Obertura 'Ma~ op. 115 Philharmonla Orchestra. Oir.: Chrisnan Thielemann. (15m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: 'Singet d!l'l Herrn ein neues Ued', motet BWV 225. Cor de Cambra RIAS. Akademie für A!l! Musik Berlin. Dir.: Rent! Jacobs. (18m) CHOPIN, FREDERIC: Concert per a planGI orquestra n. 2, en fa m. op. 21. Krystlan Zlmerman, pianista. Orquestrad& Festival de Polònia. Dir.: Krystlan llmerman (36m). HARTY, HAMILTON: Una suite S()bre Jol\1 Fleld. Orquestra de I'Úister. Dir.: Bryden Thomson. (20m). PROKOFIEV, SERGEI: Alexander NBYSky, op. 78. Marjana Upovsek, contralt. Cors 1 Orquestra de París. Dir.: Samyon Bych~ (38m). ROSffil, FRANCESCO ANTONIO: P3l1llll en Fa. Octophoros. Dir~ Paul Oombreclrt. (19rr~ MDNTSAlVATGE. XAVIER: Tema amb variacions sobre una spagnoletta deG~ Famaby. Jordi Codina. guitarra. Orquestra dt Cambra de l'Empordà. Oir. CarleS Cel (12m). 12:00 GRANS INTfGRALS "les sèries amb opus d'Arrtonio V~. Realitzat per Raimon COlomer. 13:00 !IOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscogrtfiques aparegudes al merca' a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTtlETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE ClÀSSICS El dia a dia de l'actualllat muslcal.Reali1231 per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE CDBLA La música I les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Pinci. 16:05 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai tsmàtic de • Catalunya M~slca Seleccló i presenw.o Eulàlia Beoilo. TOLDRÀ, EDUARD: Nou cançons papuhll catalanes. Isabel Menar, soprano. Conxa stnchez· OcaJI~ plano. (15m). GARC A LORCA, FeDERICO: 'CanciODIS españolas antlguas·. Pilar lorengar, soprano. Slegfried Set•rl~ guitarra. (20m). FALLA, MANUEL DE: Set cançons~ espanyoles Victòria dels Angels. Orquestra de CV.l'l Teatre urure. Oir.: Josep Pons (13m). 17:00 BUTLlETf I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda mll$iell dl Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'DIENT Programació realitzada a partir de leSlai)! peticions dels nostres oients. Presen 1 càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTlLETil AGENDA ButlleU de nolfcles en connexió amb Calalunya Informació. Agenda musical òl Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublr~ LEVY, ALEXANDRE: Tango braslielro lulz de Moura Castro, plano. (3m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Kyrle de 1a 'Missa solemnls' op. 123. Rosa Mannlon. Birgit Remmert James Taylor. Cornellus Hauptmann. Cors de U Chapelle Royale i del COIIegium vocaJe. Orquestra dels Champs EJystles. Dir; , Phllippe Herreweghe. (12m). PUCCINI, GIACOMO: 'Un bel di vedrP• de l'òpera Madama ButterfiY. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Renée flemin!l, sop1311o. Orquestra f\IW11lÒI1iC3 de Londres. 01r; Chartes !l! l$ ¡ IJ ~ .....: - l.bekfr11S. {Sm). VMS. AMADEU: Duo de ·u generala'. ~~ Caballt. soprano. Bemabé l.brti, tenor. Orquestra Simfònica. 01r.: Eugril M Marco. {Sm). WJLLIAMS. JOHN: EJeoia per a violoncel I orquesua Yo-Yo Ma. violoncel. Recordi no Arts Qn:11eS1ra de los Angeles. Dir.: John WiDiamS {6m). ELGAR. EDWARO: Manca tnomfal de tarattacus', op.35. ReW Orquestra Alharmònlca de Liverpool. Oir Charles Graves. {1m) MULLIGAN GERRY: 'Art ot Trumper GenyMulligan, saxo barfton. Dava Grusln, plano. Ryan Klsor, trompeta Dave Samuels, vibn\fon. John Scofield, guitarra. Warren VacM, corneta. Grover Washlogton,lr.. saxo tenor I soprano. Dean Johnson, contrabaix. Ron Vlncenl. bateria. Brass Ensemble. {7m). VILLA·LOSOS, HEITOR: 'Andanllno e andaore', llon moviment del Concert per a gurtaml petita orquestra Pepe Romero, guitarra. The Academy ol St !.Ur1in·ln·the·Fields. Dir.: Neville Marrioer. (9m). PURCEll, HENRY: Primera escena del tercer acte de l'òpera Dido i Enees. PltrlCk Power, tenor. Halen Walker, soprdllO. Palriela Kem i Delia Jones. mezzo.sopnnos. Cor I Orquestra de cambra .Anglesa. Oir; Raymond Leppard. 16m). GI()IIDANO. UMSERTO: 'Caffé notturno· (c.f! I\Ottum). 1o1atto Sollíni. piano. {lm). WOOMIELUN· "My ooe and only love'. Somy Rollms & Co. (Sm). MOZART. WOlfGANG AMADEUS: 'Batti, batti. o bel Masetto', de Don Gtovannl. María Bayo, soprano. Orquestra Simfònica de Gallcia. D1r. Vlclor Pablo Pérez. (4m). FI,URt, GABRIEL: 'Andante moderalo', tlrcer moviment del Ouintet amb plano i corda n. 2, op. 115. Pascal Rogé, pW1o. Quartet Ysaye. {11m). WAlOTEUFEl, EMIL: Solitude, vals op. 174. Orquestra FllhannOnica Eslovaca de l(osJce. Oir.: Alfred Walter. (10m). BONFMlUBEY: 'Gentle Raln'. DianaKralf, veu I pl~no. Russell Malone. qullarra, Christlan McBrlde, baix. (5m). 22:00 BUTLLETf i AGENDA ButlleU de noticies en conneXJó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Cllalunya Música. 22Ó10 ElS CONCERTS DECATALUNYA M SICA Presenlat per Alfred Celaya. Obres de MANUEL BLANCAFORT, JORDI MOUNA, AGUST! BORGUNYÓ IMiiUELSADERRA. JOSEP MÀRIA BERNAT. FEUX COMIN, SALVADOR BROTONS, CONRAD SALO, JOSEP AlBERT SAMPABLO.: d'Obres. ~ivatana Cobla Montgrins. Cobla •pal de la BISbal. Oire Jesús Ver!lura. Francesc Cassú. Josep Prenafeti. ~:em enreoiStrat per Catalunya Música M 26d'octubre de1992 al Cinema ettanbl de Banyoles. FESTA DE LA ILiSICA PERA COBLA {1' part) (138m) • ' t90 NOCTURN Música per acabar el dta Sele<:tió i Pli!:!enta(jó Alfred Celaya. 0:30 CAHÇONS, DE MATINADA L!s cançons d'avui I de sempre Realitzat per Alberl Mallofr6. ='A. PIOGRAMACIÓ Dl NIT ~;r: deis úttlm,s programes PSA DEMUSICA • ~:~del programa emès el malelx dia. ~ . NS INTEGRALS emès el mateix dia. 5~~~ ~~~;oorama OS REUNITS Re PEbció del pragrama emès el mateix dia DUAacus , 19 Dl MARÇ Dn 2003 l:GO 8UTUETf I AGENDA ~de no~ en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Musa 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes mliSicals. 8:00 BUTlLETf I AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya lntormació. Agenda musical de Catalunya MúSica. 8:06 MATINAL {Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGEN DA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Mlis1ca.. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de composnors de tols els temps. Sele<:tió I presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. KALINNIKOV, VASSILI: 'Nimfes', poema simfònic. Orquestra Simfònica dei'Anliga Unió Soviètica. Oir.: Evgeny Svetlanov. (10m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a flauta n. 1, KV 313. Emmanuel Pahud, flauta. Orquestra Rlharmònica de Bertfn. Dir.: Cladlo Abbado. (25m¿. SCH NBERG, ARNOLD: Friede auf Erdem (Pau a la terra) per a cor mixt a cappella, op. 13. Cor simfònic de Tòkio. Dir.: Hlrofumi Mlsawa. {Sm). MENDELSSOHN, FEUX: Simfonia n. 4 'Italiana', ap. 90. Philarmonla Orcllestra. Dir. Giuseppe Sinopoli. {31m). FRANÇAIX. JEAN: Concertino per a piano i orquestra Joan-Ives Th1~udet. piano. Orquestra Simfònica de Mootreal. D1r~ Charles Outoit {9m). MONTEVERDI, ClAUDIO: '11 ~Ilo delle lngrate·. les Arts Aonssants. Oir: William Christle. (39m) PROKOFIEV, SERGEI: Sonata per a violi I plano n. 1, op. BO. Vadlm Repln, vtolr. Boris Berezovsky, plano. (27~1 MARAIS, RIN: Peces de viola del Llibre quart. {1 a 4). Jordi savall, baix de viola Ton Koopman, clavecl. Hopklnson Smnh, guitarra barroca. {11m). 12:00 GRANS INTEGRALS "Les sèries amb opus d'Antonio Vlvaldi•. Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscografiques aparegudes aJ mercat, a càrrec de Montse Aguílera. 14:00 BUTLLETl DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Reafrtzat per xavier Chavarrta 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA u música ' les actiVItats del món de la cobla Realitzat per lgnasr Piñol. 16:05 AFONS BlANC I NEGRE: lA MÚSICA PER A PIANO.l'espai temàbc de Catalunya Muslca.Sele<:tió 1presentació: Eulàlia Benito. GRANADOS, ENRIC: Danses espanyoles op. 37 (Andaluza. Rondalla aragonesa. Valenciana i Asturiana). Alícia de larrocha. piano. {16m). TXAIKOVSKI, PlOm IUTX: Coocert per a plano n.l. op.23. Garrlck Ohlsson, plano. Academy ot St. Martin·ln-the-Aelds. Dir.: Nevtlle Marriner. (34m). 17:00 BUnLETf I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Calalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 lA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de res peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 SUTLLETf I AGENDA ButlleU de noUcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VICtòria Palma que presenta Pilar Subírà. KORNGOLO, ERICK WOlfGANG: "O MIStress mine', "Hey Robin', dues cançons del pallasso, op. 29. Anne Sofie von Otter. mezzosoprano. Benot Forsberv. piano. {3m). CHOPIN, FREDERIC: Cançó de bresso~ op. 57. Vladfmir Ashkenazy, piano. {Sm). VNALDI, ANTONI O: Concert per a violí op. 7 n. 3, RV 326. S81vatore Accardo, violi. I Muslcl {Sm). lAGUillO, EDUARDO: 'Hay algo en el alre·. 'Miniatura núm. 2'. {lm). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: 'Vals caprici' opA. Vikloria Poslnikova, plano (9m). ELL!NGTON/MILLS: Ring dem bells. Llonel Hampton, vibràfon. Claude Gousset, trombó. Michel Attenoux, saxo contralt Gérard Badlnl, sexo tenor. Raymond Fol, piano. William Mackel, gu1tarra. Mlchel Gaudry, contrabalx. Sam Woodyard, baten~. (Sm). FAURE, GABRIEL: 'Cialr de Iune' (Clar de lluna), cançó. Maria Ballarena. soprano. Ale¡andro Zabafa, piano. {3m). LOTTI, ANTONIO: 'u vila caduca•, madrigal. The Consort ol Muslcke. Oir. A. Rooley. (Sm). PROKOFIEV. SERGEI: 'Allegro brioso', lr mov. del Concert per a p~ano I orquestra n. 1 en ReM. op. 10. MIChel Béroff. p~ano. Orquestra deia Gewandhaus de Leipzig Dir; Kurt Masur {Sm). MARCELLO, AlESSANORO: 'AdagiO', del Concert per a oboè. corda I contlnu en re m. Heinz Holliger. I Muslcl {4m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: 'Kyrie' deia Missa in honorem BeatiSslmae Virgtnts Mariae, Hob. XXII:4, 'Gran Missa d'orvue·. Judith Netson. tarolyn Watkmson, Martyn Hill. David Thomas. Cor de la Chrlst Church Cathedra! d'Oxford Chr1stopher Hogwood, orgue. The Academy ol Ancienl Music. Dir.: Simon Preston. {11m). SAINT-SAENS, CAMILLE: 'Cant sàfic', per a violoncel I plano op.91. Werner Thomas, violoncel. Carmen Piazzini, plano. (5m). OONIZETII, GAETANO: Concertino per a flauta I orquestra de cambra Kar1·Bernhard Sebon. RIAS Sinfonletta. Oir.: Jfrt starek {Sm) SIMON, PAUL: 'Cecllla' New York Volees. (4m). GRANADOS. ENRIC: 'El Fandango del candir del recull 'Goyescas·. Jord1 Camell, plano. {6m). BOROOIN, ALEXANDER: Danses poiOVISianes dei'Prlncep lgo,., Orquestra Simfònica d~ !Acadèmia de l'Estat de IURSS. 01r.. E. SveWnov. (11m). 22:00 BUTtLETI I AGENDA BuUietl de noticies en connexoó amb Calalunya Informació. Agenda musltal de Catalunya MusiCa 22:1O RS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya Obres de RICAHRD WAGtiER, EDUARD TOLDRA. ROBERT GERHARD. RICHARD WAGNER i FRANZ LISZT.: WAGNER, RICHARD: 'Das Uebesverbor. obertura. TOLDRÀ. EDUARD: u 11113 del marxant. scherzo. GERHARO. ROBERT: Cancionero de Pedrell. WAGNER, RICHARD 'Wesemdonck llede,.. liSZT, FRANZ; Els preludis, poema slmfònic n. 3. Simon Monlque, mezzosoprano. Orquestra Slml~nlca del Vallès. Oir.: Uwe Mund. CONCERT enregistrat per Catalunya M~slca el dia 16 de novembre del2002 al Palau de la Música Catalana CONCERTS SIMF0NICS AL PALAU 20021. LA RENAIXENÇA. (68m). 0:00 NOCTURN Mtisica per acabar el dia. Sele<:tió i presentació: Alfred Celaya 0:30 QUI rt POR DEL SEGl EXX? u mtíSIG3 dels últims cent anys, compartida amb un convidat Un programa de Carmina Malagamga. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últim.s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició (1(1 programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa em~ el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emes el mateix dia DUOUS, 20 DE MARÇ DEL 2003 7:00 BUTLLETf I AGENDA Butlleti de notlc1es en connexió amb Catalunya Informació. Agenda mus1cal de Catalunya Música 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus. Inclou bulllellns lnformallus I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noUcles en connexió amb Catalunya Informació. Agen~ musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa), 9:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de talalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA MúSiques d estils contrastats i de composítors de tots ets temps. Se1ecció I presentaçió a càrrec d'Ignasi Pillat ROSSINI, GIOACCHINO: la gam ladra, obertura. Orquestra Simfònica d'Atlanta. Dir.: Yoel levi. (1Qm). BRAHMS. JOHAI-INES: Concert per a piano I orquestra n. 1, op. 15. Maurizio POllini, plano. Orquestra Rlharmooita de Berlin. Oir: Claudio Ab~do. (45m). VNALOI, ANTONIO: Nisi Oominus. lynne Oawson, soprano. Christopher Robson, contratenor. The Kíng·s Consort 01r_ Robert King. (22m). VAUGHAN WllliAMS, RALPH: Simfonia n. 3 'Una simfonia pastorar Patricla Rozarto, soprano. Cor da dones de la BBC. Orquestra Simfònica de la BBC. Otr.: Andrew Oavis. (34m). GERHARO, ROBERT: 'Fantasia'. Jullan Bream, guitarra. (4m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Quartet de corda op. 76 n. 3, 'Emperado,., Quartet Amadeus. {21 rn). GADE, NIELS WILHELM: Oia d'estiu al camp, op. 55. Staatspllllharmonle Rhelnland-Pialz. Oir: Oie Schmldt {24m). 12:00 GRANS INTEGRALS "Les sèries amb opus d'Antonlo Vtvaldi• Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats d1scogrifiques apaR!~Judes al merca1, a tArrec de Montse AguUera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:1l4 ENTRE CLÀSSICS El día a dia de l'ac1ualllat musicai.Realltzat per xavier Chavama. 15;00 UN MON DE MOSIQUES Real1tzat per Jordi Roura. 15:30 SODE COBLA la música i les activi1ats del món da la cobla. Realitzat per Ignasi Pillot. 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espal temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentwó: Eulàlia Bemto. Maria Bayo MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Exsullate, jubllale, KV 165. Marta Bayo, soprano. Orquestra Simfònica de Galícia. Dir.: Victor Pablo Pérez. (15m). HANDEL, GOERG FRIEDRICH: 'Da Tempesta', àna de l'òpera 'GIUIIo C8SIIre'. Maria Bayo, soprano. Caprlccio Stravagante. Dir.: Sklp Sempé. {6m). RAVEL MAURICE: Melodies populars gregues Marra Bayo, soprano. Brian Zeger. piano. Enl'flolstrament fet pet Catalunya Música el dia 21 de maig del 2001 al Gran Teatre del Liceu dins de fa Temporada Gran Teatre del Uceu 20110-2001. (9m). CAVALLI, FRANCESCO: 'O re de l'universa·. ària de l'escena N de l'acte 111, i ~ fU 1511 !!!i' ¡¡· 221 ;;J :s. a !!I ~ 2: ~ E 5 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ;¡ _, ...= e S" a ....... ~· 221 ;;;!: ::s. ..... S' El la. e!. ¡;;;¡ S' ....~ 6 Anne-Sophie Mutter. violi. Orquestra Filharmònica de V'rena. Oir.: James levine. (10m). RAKHMANINOV, SERGEI: Varlal:ions sobre un rema de Corelli. op. 42 Mrkhail Pletnev. piano. (16m). GRETRY, ANORE: Danses Viltageoises. Orquestra de UèQe. Oir~ Paul Strauss. (18m). 12:00 GRANS INTEGRALS "les sèries amb opUs d'Antonio V'Jvaldi', Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogr.\fiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SD DE COBLA La música i les activitats del món de ta cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:0S A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l 'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. Josep Maria Mas I Bonet CASANOVES, NARCfS: Paso en la menor. Josep M. Mas í Bone1. orgue. (Sm). MOZART, WOlfGANG AMADEUS: Sonata d església en Fa M, KV 244. Josep M. Mas i BoneL orgue. Conjunt da corda. Oir~ Joan casals. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 9 de juliol de 1991 a I església de Sant Mart! de l'Aleixar. Cicle "Els orgues de Catalunya·. {Sm). CORREA OE ARAUXO, FRANCISCQ: Tiento de novena tono. Josep M. Mas BoneL orgue històric de Sta. Maria de Montblanc. (1m). SOLER. ANTONI: 16 Versos per 'Te Oeum· Josep M. Mas i Bonet. orgue. (17m) MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Sonata d'església en Sol M. KV 274. Josep M. Mas i Bonet. orgue. Conjunt de PROGRAMACIÓ Dl N IT corda. Dir.: Joan Casals. Repetició dels últlm,s programes Enregistrament fet per Catalunya Música el 1:30 CAPSA OE MUSICA dia 9 de juliol de 1991 a l'església de Sant Repetició del programa emès el mateix dia. Martr de l'Aleixar. Cicle 'Els orgues de 4:30 GRANS INTEGRALS Catalunya·. (Sm). Repetició del programa emès el mateix dl~ CABANILLES, JOAN: T1ento de segundo 5:30 ELS GUSTOS REUNITS ton o. Repetlcfó del programa emès el mateix dia. Josep M. Mas Bonet, orgue històric de Sta. Maria de Montblanc. (Sm). D~NDRU,21DE~ 17:00 BUTLLETII AGENDA DEL 2003 BuUietl de notícies en connexló amb Catalunya Informació. Agenda musical de 7:00 BUTLLETf I AGENDA Catalunya Música. BuUietf de notfcles en connexió amb 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Catalunya Informació. Agenda musical de Programació realitzada a partir de les Catalunya Música peticions dels nostres oients. Presentació a 7:05 MATINAL càrrec d'Olga Car.dús. Musica per començar el dia presentada per 20:00 BUTtLETII AGENDA Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou Butlletl de noticies en connexió amb buUiehns informatius í agendes musicals. Catalunya Informació. Agenda musical de 8:00 BUTLLETII AGENDA Catalunya Música. Butlletl de noticies en connexió amb 20:10 ELS GUSTOS REUNtlS Catalunya InformaCió Agend.J musicat de Una selecció de V'lctòria Palma que catalunya Músrca presenta Pilar Subuà. 8:06 MATINAL TXAIKOVSKI, PIOTR llfTJ(; Tercer (Segona hora del programa). mOviment de la srmfonia n.1 "Somnis 9:00 BUTLLETII AGENDA d hivern·. op.\3. Butlleu de notícies en connexió amb Orquestra Simfònica de Xicago. Oir.: Catalunya Informació. Agenda musical de Ctaudio Abbado. (7m). Catalunya Músrca. CARDOSO, JORGE: Milonga. 9:07 CAPSA OE MÚSICA Emesto Bitetti, guitarra. (5m). Mústques d'estlfs contrastals 1de SCHUBERT, fRANZ: 'Tema i variacions', composrtors de tots els temps. Selecció i quart moviment del Quintet 'La truita', O. presentació a ~rrec d'Ignasi Pi"ol. 667. Concerto FRIEORICH. HANDEL. GEORG Emil Gilels. piano. Norbert Brainin, violi. grosso n. 2, op. 3. Peter Schldlof, viola. Martin Lovett, AcaUemy of St. Martin·ln·the·Aelds. Oir.: violoncel. Rainer Zepperltz, contrabaix. Nevllle Marriner. (12m). (Sm). VERDI, GIUSEPPE: Requlem. HAMMERSTEIN. OSCARIRODGERS, Angeia Gheorglu. Danleta Barcellona, RICHARD: 'My tavourite thlngs' (Les Roberto Afagna I Jullan Konstantlnov. Cor meves coses preferides). de la ràdio su&cil Cor Erlc Erlcson. Orfeón Laura Simó, veu. Joan Vinyals, guitarres. Donostiarra Orquestra Alarmònlca de Horaclo Fumero,. baix. (4m). Berlln. Olc Claudio Abbado. (84m). VIVALOI, ANTONI O: Concert per a violl RV MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Trio per 761 'Amato bene'. a plano. clarinet 1violoncel, KV 498 Bettina Mussumeli. I Sonstt Venetl. Oir.: 'Kegelstatt'. Claudio Scimone. (10m). Emanuel Ax. plano. Richard Stoltzman. CAMP, MANEL 'cançó per a un vell som m' clarinet Yo·Yo Ma, violoncel. (21m). (plano i flauta), "Obstinadament RAVEL, MAURICE; Tligane, rapsòdia per a obstinar(piano). violí i orquestra. del drama La Calisto Maria Bayo. Concerto Vocale. Oir.• Rent! Jacobs (Sm). BRETON. TOMÀS 'Habanera coocertante', duet de ta sarsuela 'la ver bena de la Paloma·. ~'~acido Oomrngo, tenor. María Bayo, soprano. Orquestra S1mfò01ca de Tenenfe. Orr.: Antoni Ros Marbà. (2m). ROSSINI, GIOACCHINO: 'No che il monr non è·, escena i cavabna del melodrama 'Tancredr'. Maria Bayo, soprano. Concerto Italiana. Oir~ Rinaldo Alessandrini. (lOm). MONTSALVATGE. XAVIER: 'Canción de cuna para dormir a un negnto' de les 'Cinca canciones negras' Marra Bayo, soprano. Malcom Martlneau. plano. (3m). 17:00 BUTLLETII AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 11:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda mustcal de Catalunya Música. 20:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2002·2003 ROSSI NI, GIOACCHINO: "11 vlaggio a Rerms', drama giocoso en un acre. Maria Bayo. Elena da ta Menced. Mariola cantatero. Paula Rasmussen. Josep Bros. Kenneth Tarver. Enzo Qara. Orquesl!a Simfònica del Gran Teatre del liceu. Dir.: Jesús López Cobos. 0:00 NOCT\JRN Música per acabar el dlil. Selecció i presentació: Alfred Cefaya. 0:30 JAZZ AL CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. Manel Camp. (6m). GLAZUNOV. ALEXANOER : 'Vals' de les Escenes de ballet. su~e op. 52. Orquestra Nacional Escocesa. Oir: Neeme Jàrvi. (Sm). SAINT·SAENS, CAMILLE: 'Poco adagio allegro vivace', primer mOviment de la Simfonia en La M. Orquestra Nacional de I'ORTF. 01r.: Jean Mart1non. (Sm). WAGNER, RICHARD: 'Oich teuere Halle', ària de l'acte 2n de l'Opera 'Tannhauser' Etisabeth Schwa!'l~opf, soprano. Philarmonra Orchestra. 011.: Wa~er SOssklnd (Sm). JANACEK, LEOS: Primer moviment del quartet de corda n. 2. 'Cartes Intimes'. Quartet Melos. (Sm). QUANTZ, JOHANN JOACHIM. Trio sonata per a nauta, oboè I clavecl en do m. Ensemble Baroque de Par!s. (11m). FAINIKAHAL: 'l'li be seelng you' Bud Shank, saxo contralt. Kenny Barron, plano. Ran Carter. baix. Al Foster, bateria, (Sm). CHARPENTIER, GUSTAVE: 'Oepuls le jour'. ària de l'acte tercer de l'òpera 'Louise· Maria Callas, soprano. Orquestra de la RAL Oir.: Allredo Slmonetto. Enregistrament fet al Casino de San Remo el 27 de desembre de 1954 (Sm). AN0NtM: 'Els segadors· Con¡unt vocal i rnstrumentat la Capella Reial de Catalunya. (10m). ROOGERSIHART: 'Thou swell', Stéphane Grappelll, violf. Hank Jones. p~ano. Jimmle Woode. baix. Alan Oawson. bateria. (Sm). 2.2:00 BUTLLETII AGENDA Butlleli de notícies en connexió amb Catalunya Informació Agenda musi(al de Catalunya Musica. 22:1 O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. HAYDN. FRANZ JOSEPH: Missa Sancti Nicolai en Sol M. Hob. XXII: 6 per a 4. MENOELSSOHN, FELIX: Ava Maria op. 23/2 per a tenor, cor I grup Instrumental. Non Nobis Domine (Psalm 11, op. 31), per a soprano, tenor, baix i orquestra. Wle der hlrsch schreit (Psalm 42, op. 42), per a soprano, cor I orquestra. Ruth Rosique, soprano. Marisa Martins, meno. Lambert Climent, tenor. Pau Bordas. baix. Escolania de Montserrat. Orquestra Ciutat de Granada Oir.: Manel Valdlvleso. CONCERT enregistrat per Catalunya Música et dia 4 de desembre del2001 al l'Auditori de Cornellà. CONCERTS FUNDACIÓ CAIXA DE CATALUNYA 20D1. (70m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Cetaya. 0:30 HIDROGEN El programa de tes noves músiQues. Realitzat per Albert Reguanl PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA OE MÚSICA Repebcló del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repebeió del programa emès et mateix dia S:30 E.LS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dlil. DISSABTI, 22 Dl MARÇ DEL 2003 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Aouilera. 10:00 A TOT COR Et programa de música coral realitzat per Marc Canals I Pe ro Andreu Jariod. 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de mQslca antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Surés I Alex Robles. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera Que presenta Carmina Matagarriga BEETHOVEN, LUDWIG VAN: 'Gloria', de la Missa sotemnis, op. 123. Tina Kiberg. Waltraud Me,er. John Aler. Robert HoiL Cor i Orquestra SimfW::a~a Xicago. Oir.: Daniel Barenboim. (19m~ SIBELIUS, JAN: La dríada. op. 45. n. 1 • poema simfònic. Orquestra FilharmòniCa de Mostoo. o;r Vassili Sinaiski. (6m). MENDElSSOHN, FEUX: Rondo blllla;¡P! a piano i orquestla, op. 29. Ronatd Brautigam. piano. Nova Sinfor.ies¡ d'Amsterdam. Dir.: Lev Marlciz. (10m). VITAL!, GIOVANNI BAmSTA: Sonata dl chlesa op. 2, n. 12. Ensemble Aurora. (Sm). ZELLER, KARL: 'Aorien els cirerers', de t'òpera 'l'Ocellaire·. Edita Gruberova, soprano. Orquestra de~ Ràdio de Munlc. Oir.: Rudolf Bibl. (4m). XOSTAKOVITX, OM ITRI: Obertura so~ temes populars russos i kirguis, op. 115 Orquestra del Concertgebouw. Dlr: Bérnard Hanlnk.&Om). 14:00 ENTRE C SSICS Resum setmanal de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarna. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 16:00 RAZZLE OAZZLE El teatre musical l els musicals de Broadway a Catalunya Música. Real~ peXavier Salvà. Repetició del progr1llla em!s dilluns passat 17:00 GRANS OBRES Selecció i presentació a càrrec de lblm Colomer. SPOHR. LOUIS; Calvari, oratori per¡ solistes. cor i gran orquestra. Gerda Hagner. Tsuyako Milsui. ~ Ramírez. Mrchael Schopper. Cor i Orquestra Bach de Luthe~clle Wiesbaden. Oir.: Klaus Uwe Ludwig. (100m). HAYDN, FRANZ JOSEPH': Stabat Ma:!~ f!! a solistes. cor i orquestra, Hob. XX Ols. Patrlcia Rozario. Catherine Robltlll. Anthony Rolfe Johnson. Comelius Hauptmann. Cor f Orquestra The Ellg':s.í Concert Oir.: Trevor Pinnock. (69m~ 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorlna. 21:03 CATAlUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofrii. 22:00 SOLISTES L'entrevista conduïda per Joan Vrves 23:00 EL CLUB 49 La música vist~ pals que ra pensen; la v~ dels compositors catalans. Un prognlll'~ realitzat per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui I de sempre. Re!lillll per Albert Mallofré. Repetlcló del proglllll! emés dimarts passat 1:00 QUI Tt POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys. compartida amb un convidat Un proç!l'lll de Carmina Ma!agarriga. Repetició del programa emés dimecres passat 2:00 A TOT COR El programa de música coral reatit!:a! :111 Man: Canals i Pere Andreu Jariod. Repetició del programa emès el mare!! GI 3:00 El GRAN SEGLE B programa de música antiga real~ Joan 'l'IVes. Repetició del programa el mateix dia. 4:00 CATAlUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofrti. R~ del programa emès el mateix dia. 6:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novemts discogràfiques aparegudes al melt3l. I càrrec de Montse Agullera. Resum d!IS millors programes de la setmana pasS3dl DIUMENGE, 23 DE~ DEL2003 6:00 A FONS El CICLE DE li~D. L'espai temà~ · Catalunya Música. Selecció i pre Eulàlia Ben ito. Repetició de l'espai emiS dimarts passat 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el diSSI• 8:00 MATINAL Música per començar el dia que se~ i presenta Montse Agullera. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ad! f. 1. IW. rliB rr. ~ dl de d!li n). bl! 115. 10:00 MAGNIFICAT 8 Pmorama de musica religiosa que ~ 1presenta Raimon Colomer. MOZART. WOLFGANG ~EUS: M1ssa en dOm. K427 'Gran M•ssa . S¡Ma McNa~r, saprano. 01ana Montague. !GPf300· AlllllOny Rolfe Johnson. tenor eometrus Hauptmann. baix. Cor Mon:f';erdi. SofiStes Barrocs Anglesos. llir' John Biot Gardiner. (53m). RUésAA. EDMUND: -rhe Virgin's cradle sono· The $ixteen. Oir.: Harry Christophers. 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan V~~~es. Repetició del programa emès e mateix d1a. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repe1lció del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera Resum dels millors programes de la setmana passada. (2m). 11:00 El GRAN SEGLE . . El programa de música antiga realitzat per Joan ViVes. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació ~uslcal. Guió I re4fitml6: Pere Burès i lex Robles.(Aeemlssló de programes d'arxiu). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenti Carmlna Malagarrtga. GRIEG, EDVARD: Alr de la suite Holberg, op. 40. Orquestia SlmfOnlca de la Ràdio Polonesa de Cracòvia. Dir.: Tadeusz Wojciechowski. (6m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Sonata per a pWIO n. 45. Hob. XV1:30. Walid Akl (13m). BRUCH, MAX: Romança per a viola I on¡uesua, op. 85. Gérard caussé. viola. Orquestra de l'Opera t:e Li6 DU'; Keot Nagano. (Bm). HANDEL. GEORG FRIEDRICH: "Rrtoma. oh gro' (Torna. oh estimat), àna de l'Opera 'Rodê:<nda •• Sindrine 1'13u. soprano. L'Europa Gatante. ll!r~ FalJio BlondL (4m). RAVEL. MAURJCE: Blues deia sonata a 'IlO( i plinO. DM! Oistrakh, '11011. Frida Bauer, plano. t5m). CLEMEtm. MUZIO: Allegro assa!, primer rTIO'itment de la Simfonia op. 18 n. 1. Pluiarmonia OIChestra. 011.. Franusco DAvalos. (Sm). IIOLST, GUSTAV: 'Oda sobre una urna grega'. fragment coral de la primera simfonia coral, op. 41. Guildford Choral Soclety. Royal Philharmonlc Orchestra, Oir· Hllary Davan Wetton.(llm). 14:ao ENTRE Cl.ASSICS Resum setmanal de l'aotualilat musiCaJ.Realilzat per Xavier Chavarrla. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 16:00 HIDROGEN B programa de les noves musiques. Realilzal per Albert Reguant Repetició del programa emès el divendres passat 17:00 UNA TARDA A l'ÒPERA Realitz3t per Jaume Radigales. Al'~ntom d'// rll¡¡¡¡lo s Relms. Rareses 111SS1nlanes. ROSSIIII, GIOACCHINO: ~ndo. Opera en tnes actes. .l.Jr.e Allderson. Mar¡¡arrta Zlmmermann, ~ Paiacio, Samuel Ramey. Orquestra ll1lOI1la. Ambrosian Opera Cnorus Dot: Ctaudio Sermone. (184') Zl:G3 CATALUNYA JAZZ Programa d Albert Mallofré. ~A FONS ElS l~RPRETS CATALANS. l'espai ~de Catalunya Música. Selecció 1 ~6: Eulàl~a BeOilo. Repetició de esp¡1emès diit!ndres passat 23:1l0 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per oonêixer els músics nous i ::ar·nos amb els clàssics de sempre. C~Ió i presentació a càrrec d Alfred u, 0:00 M0SICA fNTIMA l 'espai C3f!lbrlstlc que selecciona 1 P18Senta Pilar Sublrà. PROGitAMACIÓ DE NIT ~cló dels 61tlms programes · OJAZz Al CAVA :~d'avui a catalunya Música. Realitzat ~ ~es Lobo. Repetició del programa dlJGUS P3SSat ~ MAGNIFICAT Programa de música religiosa que ~ 1Presenta Ra1mon Colomer. foetJcló del programa emès el matellc dl3 DIU.UNS, 24 Dl MARÇ DEL2003 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espai temàtic de Catalunya Música.Seteccló l presentació: Eulàlia Benllo. Repetició del programa emès dimecres passat 7:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Calalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vwes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Jnfonmatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETl i AGENDA Buttteli de notfcies en connexió amb Catalunya informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTUETf I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya MOsica 9:07 CAPSA DE MÜSICA Musiques d'estils contrasuts i de compositors de tots els temps. Sereccló i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. SCHUMANN, ROBERT: Konzerstücl<, op. 92 (Introducció I allegro appass1onato per a piano-i orquestra). Murray Perahla, piano. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Claudio Abbado. (14m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Simfonia n.39, K.543. Aoademy of St. Martin·ín·the·Relds. Dir.: Nevllle Marrlner. (28m). O'INDY, VlNCENT: Trio per a piano, clarinet I violoncel, op. 29. Patrlck Oohen. Pascal Moragués. Chrlstophe Coln. (38m). BRAHMS, JOHANNES: Simfonia n. 3, op. 90. Orquestra Simfònica de la NDR d'!lamburg. Dir.: Gunter Wànd. (36m). PART, ARVO: Te Deum. Cor Filharmònic de Cambra d'Estònia. Orquestra de Cambra de Talllnn. Dir~ Tonu Kaljuste. (29m). MERCADANTE, SAVERIO: Concert per a clarinet en Si b. Thomas Friedli. Orquestra de Cambra del Sudoesl d'Alemanya Pforzheím. Dir.: Paul Angerer. (15m). 12:00 GRANS INTEGRALS "les sèries amb opus d'Amonio Vrvaldi". Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes nO\'l!tats dlsc:ognlf¡ques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera 14:00 BUTLLETI DE NOTiCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musieai.Realilzal per xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música I les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX L'espai temàtic de Catalunya Mllstca. Selecció I presentació: Eulàlia BenHo. SCRIABIN, ALEXANDER: Simfonia n. 3, op. 43 'DM Poema·. Orquestra Simfònica SWR de Baden·Baden I Frelburg. Dir.: Mlchael Gielen (46m). MONTSALVATGE, XAVIER: 'Canción de cuna para donmlr a un negrno·. de les 'CInco canclones neoras·. Maria Bayo, soprano. Malcom Martineau, piano (3m). 11:00 BUTUETf I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya lnlonmació. Agenda muSical de Catalunya MUSica. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació raa:1tzada a partir de les peticions dels nostnes oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTI.I.ETll AGENDA Butlletf de no:lcles en connexió amb Catalunya lnlormac16. Agenda musical de Catalunya Musica. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VlctOria Palma que pnasenta Pilar Sublnl. CUl: Deslderlo. Boris Christofl, baix. Antonlo Beltraml, plano. (3m). VERDI, GIUSEPPE: 'Mio padrei·Diot mia Gllda... Tutte le teste·. duet de Rlgoietto. llona Tokody, soprano. Joan Pons, baríton. Orquestra de l'Opera Hongaresa. Dir.: Ervln LukAcs. (12m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Tercer moviment del concert per a tres clavecins. BWV 1064. Kenneth Gilbert, Trevor Pinnock, Lars Ulrik Mortensen, clavecins. The Engllsh Concert. Dir.. Trevor Pinnock.. (Sm). TUBIN, EDUARD: Vals trist. Orquestra SJmfOnlca de GOteborg. Dir.: Neeme J~rvl. (4m). RUSSO, WILLIAM: Primer moviment de 'Street Music', un concert de blues. Corky Siegel. hanmbnica 1piano. Orquestra Simfònica de San Francisco. Oir~ Seifi Ozawa. (2m). MOZART, LEOPOLD: 'Marxa', de la Simfonia de les joguines. Academy ol St. Mart~n-ln·the-Fileds Oir; Nevilte Marriner. (3m). STRAUSS, JOHANN: El ral penat, obertura. Orquestra Nacional de l'ORTF Oir. Sergiu Cehbidache. (11m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Obertura Coriolà, op. 62. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Binmingham. Oir.. WallerWeller. (9m). WEBER, CARL MARIA VON; 'larghetto aflettuoso', primer moviment del Konzerstück per a plano l orquestra. op. 79. Alfred Brendel. Orquestra Simfònica de londres. Oir.: Claudlo Abbado. (10m). BROSCHI, RJCCARDO: 'Ombra ledele anch'lo', ària de l'òpera ldapse. Vivica GeneaUl(, mezzo-soprano. Acadèmia de Música Antiga de Berlin. Dir.: René Jacobs. (10m). JOLSON/ROSE: Avalon. Barcelona Milan Washboard. (7m). PERAMO. TULIO: 'Junto al mar' de 'En tardes de lluvia' Johannes Tonlo Kreusch, guitarra. (4m). STYNE I COMDEN I GREEN: 'Just In tlme· Mel Tormé, veu. Conjunt Instrumental. (3m). WEBER, CARL MARIA VON: Cor de caçadors de l'acle tercer de l'Opera "El caçador furtÏIJ'. Cor de la RAdio del Sudoest d Alemanya a Co!Onia. Cappella Coloniensis de la R.\doo del Sudoest d Alemanya. Dir.: Bru no Weíl. (3m). MOMPOU. FREDERIC: Munl3nya. dansa. Joldi Masó. piano. (4m). LANOI, STEFANO: 'Alia guerra d amor", 'Dirindin'. L'Aipeggiata. Dlf · Christina Pluhar (4m). ADDINSELL. RICHARD: Tema de la pel.lfcula 'Goodbye Mr Chips'. Orquestra de ta BBC. Oir.: Kenneth Alwyn. (3m). 22:00 BUTLLETf I AGENDA BuUieU de notfcles en connexlO amb Catalunya lnlonmacló. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres d IGOR STRAVINSKI, WOLFGANG AMADEUS MOZART, I BELA BARTOK: STRAVJNSKI, IGOR: Danses concertants MOZART WOLFGANG AMADEUS: Concert per a vloif i orquestra n. 5, KV 219 'Turc·. BARTOK. BELA: El mandarl meravellós, suite. David Garrett. violi. Orquestra Simfònica de Castilla y León. Oir.: Afe1andro Posada, CONCERT enreg1strat per Catalunya Música el dia 21 de març del 2003 a I'Audrtofi. TEMPORADA 200213. 0:00 NOCTURN Mús•ca per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. 0:30 RAZZLE OAZZl.E El teatre musical i els must~:a~s de Broadway a Catalunya MúSJCa . RealitZat per xavier SaM PROGRAMACIÓ DE NJ1' Repetició dels ultlms programes 1:30 CAPSA OE MUSICA Repetició del programa emès el mateix dla, 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el matelx dia. DIMARIS, 21 DE MARÇ DEL 200S 7:00 BUTLLETf I AGENDA Butllell de notrcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vlves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals 8:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletí de notfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Aoenda musical de Catalunya Música.• 9:07 CAPSA DE MUSICA Músiques d estils contrastats i de composrtors de tots eis temps. 5eleccl6 I presentació a càrrec dïgnasl Piñol. BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. 3 "Heroica', op. 55. Orquestra Filhanmònica de Berlin. Oir.: Claudlo Abbado. (47m). RODRIGO, JOAQUIN: 'Concierto Andaiuz•, concert per a quatre guitarres i orquestra Duo de guitarres Amadeus. Duo de guitarres Eden·Stell. lnternalíonale Phllatmonle. Oir.: Horst·Hans Bàcker. (25m). SCHUBERT. FRANZ: Quartet de Corda n.12 'Quarte1tsatt, 0.703. oxartet Julllfard (13m). H NOEl, GEORG FRIEDRICH: 'Sing Unto God', Anthem pel casament del Pr!ncep Frederick lla Princesa Augusta de SaxeCoburg. Gillian Fisher, soprano. James Bowman. contratenor. John Mark Ainsley, tenor. Michael George, baix. Cor del New College d Oxford. The King's Consort Dir.: Robert King (17m). STALDER. JOSEPH FRANZ: Concert per a flauta i corda en Si b M William Bennet Orqueslra de Cambra Anglesa. Oir: Howard Griflilhs. (20m). SMETANA. BEORiCH: Records de Bohèmia en lorma de polka op. 12. Andras Sch(ff. plano. (10m). BARTOK. BELA: Quartet de COlda n. 2, op. t7. Julliard Stnng Quartet (28m). 12:00 GRANS INTEGRALS •Les sèries amb opus d'An1onlo Vrvaldi". Realitzat per Ra1mon Colomer 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úttlmes novetats d1scogrnflques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETf DE NOTfCit:S 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realitzat per XaVier Chavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIOUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBI.,A La música lles acllvrtats del món de la cobla Realitzat per Ignasi Piftol. 16:05 A FONS EL CICLE DE LIED.L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentaCió: Eulalia Benilo. DVORAK. ANTONIN Cançons z!ngares, op. 55 ;;3 S' .5 ,.. Ei ~' ¡;¡· 221 ;::¡ :s. .., S' a !:::::!. 2.. ~ ¡¡ 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Ol = S' a.... 5I la' 15' 221 ;:;! :::3. ..... S' 5I e; ij' ~ = I Peter Sehreter, tenor. Enk Wertla. p.ano. (14m). DVORAK. ANTONIN: Caf\ÇOils d'amor op. 83 Gabriela Benackova. Rudolf Arkusny. (10m). DVORAK, ANTONIN: Deu cançons blbltques. op. 99. Brian Rayner Coolc, bartton. Orquestra NaciOnal Escocesa Oir.: Neeme Jàrvi. (25m) 11:00 BlJTLLETf I AGENDA Butlletí de notk:les en connexló amb Catalunya Informació. Aoenda musical de Catalunya Musica. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions deis nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús 20:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VIctòria Palma que presenta Pilar Sublrà BRAHMS, JOHANNES: Primer moviment del concert per a piano n. 2, op. 83. Ellsabeth Leonskaja, plano. Orquestra de la Gewandhaus de LetpZJQ. Oir.. Kurt Masur. (18m). PIAZZOLLA, ASTOR: Tema d amor de Leonora. Astor PiaZZolla, bandoneó. Fernando S~rez Paz. violi. Pablo Zmger, plano. Paqulto o· Ri'iera, saxo I clanneL ASldy Gonúlez, contrabaix. Rodolfo Alchourrón. guitarra e~ric:a. (4m). BELLINI, VINCENZO: 'Me chramo, o Nonma?, ària de l'acte mer de l'òpera 'Nonma· Leontyne Price, soprano. Orquestra de l'Opera del Metropohtan de Nova York. D1r.: James tevme. (7m). BERLIOZ, HECTOR: "El carnaval romà', obertura op. 9 Staatskapelle Oresden. Oir.: Sir Colin Davis. (1Gm). GLUCK: Dansa dels esperits feliços de l'òpera 'Orfeu I Eurldice'. Jean Pierre Rampa!, flauta Royal Phllarmonlc Orchestra. Dir.: P!Acido Domingo. (7m). TYE: 'SH Fast'. The Newberry Consort. Dir: Mary Sprlnglels. (6m). MEYERBEER, GIACOMO: 'At¡lmèl che notte oscura. Ombra leggera·. ària de l'acte segon de l'òpera 'Oinorah'. Maria Calles, soprano. Orquestra de la RAL Olr.: Alfredo Simonetto. Enregistrament fel al Casino de San Remo el27 de desembre de 1954. (7m). BACH, JOHANN SEBASTIAN I RAKHMÀNINOV, SERGEI: Tres movimenls de la 'PartJta per a violi en MtM', tranSCrits al plano per Rakhmàn~nov. Vladimlr Ashkenazy, piano. (8m). BAR DOS, LAJOS: 'Szello zug', melodia popular hongaresa. Cor lnfan!ll i Juvenil sant Cugat Solista: Natàlia Alvarez. Oriol Castanyer, piano. Dtr.: Martí Marin (2m). COATES, ERIC: -rhe dam busters' (Els trencadors de barreres), marxa. Orquestra Alharmònica de la BBC. Dir.: Rumon Gamba. (4m). TELEMANN, GEORG PH!UPP: Concert per a trompeta I orquestra en Re M. John Wilbraham. Academy or St Martin·inthe-Aelds. Dir.: Neville Marriner (9m). RAVEL Primer moviment del concert per a plano í orquestra en Sol M Martha Ar¡¡erlch. plano. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Claudlo Abbado. (8m}. MONTEVERDI, CLAUOIO: 'Oula feclr, de les Vespres delia Beata Verge. Bryn Terfel. Alastair Mlles Solistes Barrocs Anglesos. Oir.: John Ellot Gardlner. (4m). POPULAR. 'En esta tarde oris', 'El último calé', tan~os. Haydêe A ba, veu. (Sm). 22:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletf de nollcies en connexió amb Catalunya InformaCió. Agenda musical de Catalunya Música. 22:1O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. CONCtRT emegistr.lt per Catalunya Música el dia 12 d'abril de 1991 al Teatre la Faràndula de Sabadell. RAVEL: Pavana per a una infanta difunta. LEPAK; COncert per a percussió i orquestra. CASABLANCAS: Postludi. STRAVINSKI: Surte Pulcinella. Xavier Joaquín, percussió. Orquestra Simfònica del Vallès. Otr.: Josep Pons. (74m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció 1 presentació: Alfred Celaya. 0:30 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels úllim,s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del programa emès el mateix dfa. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMECRES, 26 DE MARÇ DEL2003 7:00 BlJTLLETf I AGENDA Butlletl de notfties en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Musica per començar el traa presentada per Joan VJVes. Recull d'obres breus. lnçlou butlletins infonmat•us i agendes musicals. 8:00 BlJTLLETII AGENDA Butllelf de notfcies en connexió amb Cala,unya lnfunmacló. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hOra del programa}. 9:00 BlJTLLETf I AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música•• 9:07 CAPSA DE MUSICA Músiques d'estils contrastats I de composHors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Plñol. BACH, JOHANN SEBASTIAN: Suite per a orquestra n. 3, BWV 1068. Acadèmia de Música Antiga de Berlin. (23m). MENDELSSOHN, FELIX: Variacions serioses, op. 54. Murray Perahia, piano. (12m). JANACEK, LEOS: Missa Gla¡¡olltlca. Eva Urbanova. soprano. Marta Benackova. meuo. Vladlmir Bogachov, tenor. Richard Novalc, baix. Thomas Trotter, orgue. Cor Alhanmònlc Eslovac. Orquestra Alhanmònlca de Viena. Oir: Riccardo Chamy. (40m}. BOCCHERINI,LUIGI: Oulntet amb guitarra n. 4 'Fandango'. Pepe Romero. COnjunt de Cambra de I'Academy ol Sl Maron-in-the-Fields. (17m). FAURE, GABRIEL: Pel.'lees i Melisanda, músiCa d escena. Jilt Gomez. soprano. Orquestra Alhanmònil::a de Rotferdam. Dir: David Zinman. (21m}. SPOHR, LUDWIG: COncert per a violi n. 8, op. 47 'In modo d'una scena cantante·. UH Hoelscher. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Berlín. Oir.: Christlan Frilhlich. (18m). SERRA, JOAQUIM: Impressions camperoles, surte. Cobla Sant Jordi- Ciutat de Ban:elona. Oir.: Jordi León. (16m). TURINA, JOAOUIN: Primavera Sevillana. Orquestra Ciudad de Granada. Dir.: Juan de Udaela. (13m). 12;00 GRANS INTEGRALS •tes sèries amb opus d'Antonio Vivaldl". Realit2at per Raimon Colomer, 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ú~imes novetats discogràfiques aparegudas al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTUETI DE NOTÍCIES 14:04 ENTRE ClÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical Realttzat per lCavier Chavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordt Roura. 15:30 SO DE COBLA la música i les actiVitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piliol. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L espai temàtic de Catalunya Musica.Selecciól presentació: Eulàlia Bentto. BLANCAFORT, MANUEL COncert per a piano I orquestra n. 2. Emili Brugalla. Orquestra Simfònica de Barcelona I nacional de Catalunya Dir.: Fraru:·Paul Oecker. (27m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Sonata per a plano en DoM, K.545. S\liatoslav Richter, plano. Enregistrament fet a Praga. 1'1 de juny de 1956. (12m}. SCHUBERT, FRANZ: 12 Danses alemanyes, 0.790. Alfred Brande!, plano. (11m). 17:00 BUTLLETII AGENDA Butlietl de notrcles en connexió amb Catalunya lnlonmacló. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l'DIENT Programació realitzada a partlr de les peUcions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETII AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb Catalunya lnfonmació. Agenda musical de Catalunya Musica. 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Vtetòna Palma que presenta Pilar Sub•rà. ENESCU, GEORGE: Últ•m moviment del Oeset per a instruments de vent op.14. Solistes de vent de l'Orquestra Filharmònica d Oslo. (6m). HUMMEl. JOHANN NEPOMUK: Tercer moviment del concert en FaM per a fagot i orquestra. Christian Davidsson. fagot. Orquestra de cambra de Sundsvall. Dir.: Ntklas Willén. (1m). BOVER, RI CARO: "LLoret mar I cer, sardana. Cobla Selvatana. Oir.: Jesús Santallestra. (Sm}. DVORAK, ANTONIN: Polka, de la SuHe Txeca. Orquestra Simfònica de Detroit. Dir.: Anta! Doral!. (Sm). GARCIA MORANTE: 'Ocell en p!Qtja morta', poema. Manuel Garcia Moranle, plano. (2m). HANDEL. GEORG FRIEORICH· Obertura d' 'Eslher' Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.• Richard Bonynge. (Sm). PUCCINI, GIACOMO: "Un vel dt vedremo·, de l'acte segon de Madama Butterfly. (Gravació del1951) Renala Tebaldi. Orquestra deii'Accademla dl Santa Cecilla dl Roma. Dir.: Alberto Erede. (Sm). BACH. JOHANN SEBASTIAN: 'All is fullfilled', ària de la Passló segons Sant Joan, BWV 245 Kathleen Ferrier. contralt. Orquestra Alharmònica de Londres. Q¡¡ : Adrian Bou~ . (6m). WALORON: Ara Waltz. Joe Loeke, vibràfon. John Hieks, plano. George Mraz. contrabaix. ldns Muhammad. bateria. (6m). SCHUBERT. FRANZ: "Oer Undenbaum' (El ttUer), lied del Cicle 'El v1<1tge d'hiVern', D. 911, Thomas Quasthoff, baix bartton. Charler Spencer, plano. (5m) CHABRIER, EMMANUEL: Havanera. Alaln Planès, plano. (4m). TELEMANN, GEORG PHILIPP 'Oolce', del Trio Sonata en Fa M, per a flauta de bec, clavecl obligat I baix continu. Continuo Consort (3m}. CHOPIN, FREDERIC: Largo', de la sonata n. 3, op. 58. Nelson Frelre. (8m). LALO, ~DOUARD: 'Allegro-presto'. 3r mov. de la 'Fantasia Noruega·. Philllppe Grallin, vloll. Orquestra de I'Úister. Dir.: Thlerry Fischer. {Sm). PillRSON, OSCAR: "When summer comes·. Oscar Peterson. piano. Enregistrament fetal Blue Note JmCti) de Nova York. el 24 de no'IIKilbre ~e 195e. (4m). VIEUXTEMPS, HENRI: 'Adagio re't9:c!i3' segon moviment del COncert per avioli orquestra n. 4, Op. 31. ltzhak Perlman. Orquestra de Par!s.IR. Daniel Barenboim. (7m). VlÑASIFERRERfTÀRREGAIALBÈN!Z: Tangos. per a guitarra Joan Furió. (14m~. 22:00 BUTUET I AGENDA Butlleti de noticies en con~ amb Catalunya InfOrmació. Agenda mUS1C3ldl Calalunya Música 2.2:1 O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Allrell Celaya. Obres de JOHANN CHRISTIAN BACil, WOLFGANG AMADEUS MOZART, fiiA,U JOSEPH HAYDN i ROBERT SCHUMANN BACH, JOHANN CRISTHIAN: SlmfOOia o, 18 n. 4. MOZART, WOLFGANG AMADEUS Concert per a plano i orquestra, KV 466, HAYON, FRANZ JOSEPH: Simfonia n.~ SCHUBERT, ROBERT: Rosamunda. sua D. 797. Philippe Entremont. piano. Jove Q¡q~ Simfònica de Catalunya. Dir.: Josep Poo! CONCERT enregistrat per Catal un:¡¡ r.b2 el dia 1 d'octubra de 1993 al Palau dtMúsica Catalana. CONCERT INAUGURAl DE LA J.O.S.C. a BaJCelona. (82m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. SeleCció • presentació: Alfred Celaya. 0:30 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? la músiCa dels últims cent aJtiS compartida amb un convidaL Un proçr¡::¡ de Canmina Malagarriga. PROGRAMACIÓ Dl NIT RepeUci6 deiS últim~ programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repe1jcló del programa emès el mate\'<$ 4:30 GRANS INTEGRALS RepeUcló del programa emès el ma:eu ~ 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el ma.l!l:l ill DUOUS, 27 DE~ DEL 2003 7:00 BUnLETII AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda music¡l i!l Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentadl llf Joan Vives. Recull d'obres breus.fncloç butlletins lnformaUus 1agendes musicll~ 8:00 BUTLLETI i AGENDA Bu111etl de noticies en connexló amb Catalunya lnfonmació. Agenda mustalli Catalunya Música 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUnLETI I AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb Catalunya lnfonmació. Agenda mU$113ill Calalunya Musica. • 9:07 CAPSA DE MUSICA Músiques d'estils contrastils I de composrtors de tots ets temps ~~ presentació a càrrec d'Ignasi f'1llot ELGAR. EDVARD: Escenes de les téfflS altes bavareses. op. 27. Cor I Orquestra Simfònica de Lond!!S Dt Richard Híekox. (23m). MARCELLO. BENEDffiO: Sonata pera flauta travessera. llaüt I y¡oloncel en Ilo W. u6o op. 2. Glannl Lazzari. Luclano Contini. Cia Ronco. (Bm). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Requiem, KV 626. Barbara Bonney. Anna Soffe von Ot1«i:or Hans Peter Blochwitz. Willard Wbtle Monleverdi. Solistes Barrocs All'JiiSOS Dir.: John Ellot Gardlner. (49m). PUCCINI, GIACOMO: Crisantem!, pet a quartet de corda, Giovane Ouartetto llaliano. (6111). BACH, JOHANN CRISTIAN: Concerl p!ll . ~ piano op. 13 n. 3. Ingrid Haebler. Cap pella Acad81111Ca , Oir; Eduard Melkus. (13m) XOSTAKOVITX. OMiffil: Simfoma n.' ~ 43. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA C:.IG 1~ 'M, ~~ i)(_ <lidi YA 011¡uestra de Phtladelpllla. Oir.: Myuno· vr:un Cllun<J (61m). 12:00 GRANS INTEGRAlS ·~~amb opus d'Antonio Vivatd1". ~teaMzat per Raimon Colomer. 13:eo NOU PUNT ~OU Presentxió de les utt1mes novelits d&AlQ!àfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS . El cr.a ad1a de l'actualitat musical. RealitZat per xavier Chavatria. • 15:00 UN MÓN DE MUSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra 15:30 SO DE COBLA La música lles activitats del mOn de la cobla Realitzat per Ignasi Piftol. 16:05 AFONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai temàUc de catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàtla Ben Ito. James Bowman VJVALOI, AN'fONIO: Salve Regina, RV 618. J, Bowman. contra-tenor. The Klng's COnsort. Dir.. R. King. (17m). KlJHNAU, JOHANN: "Ach, denk lch zwar, meln llebster Jesu'. ària per a contratenor. James Bowman, contratenor. The King's Cof\Sort. Oir. Robert King. (3m). HANDEL. GEORG FRIEDERICH: 'Eternal souru ol light diVine·. fragment Inicial de I Oda per t'Aniversari de la Reina Anna. .lames Bowman. contratenor Cor de la ca!!drn dOxford. The Academy ot Ancient t.l~. Oir~ Simon Preston. (6m). BRillEN. BENJAMIN 'Sweeter than Roses', James 8owman. contratenor. Ben]amin Bntte!l. piano. (4m). TREUANN. GEORG PHILIPP: 'Weg mit Sodoms glft gen Früchten·. cantata. Jlmes Bowman. contra-tenor. The King· s Consort. Oir~ R. King. (12m). PURCEll, HENRY: ·sound the trumper. Mwel Chanoel James Bowman, conlr1tenor. Jane Coe, violoncel. David t.Mer, tiorba Robert King. ctavecl. (3m). HANDEL. GEORG FRIEORICH: falrest ol ten thousand falr', ària del'oraton 'Sau l'. James Bowman, contratenor. Susan Gntton, soprano. Tho Klno's Consort. Dir.: Robell King. (3m) 17:00 BUTLLETI I AGENDA SuUietl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical do catalunya Música. 17:D5 LA TARDA OE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a cllrec d'Olga cardús. 20:00 BUTLLETII AGENDA SuU~ti de noticies en connexió amb Calalunya Informació. Agenda musical do Cèlalunya Mtisica. 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Un¡ selectió de VICtòria Palma que Pf!Sel1tJ P1larSublrà. GARDEl.: Tango (por una cabeza) de la O!i:llcuta 'Eseocta de mu¡er' ' lt2hak Pt11man, Yloli. OrqueStra Simfònica de ~ro. 01r; John Wifiiams. (4rn). STROZZI. BAAIIARA: 'Libertà: Non el lusiriç!iipliJ,trio'. t.!:.'SQ Secreta. (3m). STRAUSS. JDSEPH: Die lafllende Muse ·o ~266. • llrti•estri F'lillarmònica de Viena. Dir.: Cfaud10 Abbado. (4m). ~TX. DMITRI: Suite sobre temes Anu KomsL soprano. Tom Nyman. tenor. ~~~de Gambra Oslrobotniana. Oir· a ngas. (12m). .. ~.VICENÇ: 'Girona aimada', sardana. Sl PrmCJpal de la Bisbal, (3m). CHRISTIAN: 'Allegro moderato', 1rNDING, mov. de la Slmlonla n 1 op 21 ~uesha de la RAdio Noruega· Oir·· Ari M 11ainen. (11m,{· · " EYERBEER, GI COMO: 'Ahlmèl che notte ostura. .. Ombra leggera·, ària de l'acte ~00 de I Opera 'Dinorah'. Ji;,ar¡¡ Callas, soprano Orquestra de la RAl fn· All~o Simonetlo. e¡ ~:ament fet ai Casino de San Remo 'Autu desembre de 1954. (7m). ~ mn In New York', _ Fitzoerald louis Armstrong. (6m). SATIE, ERIK: Tres Gnossiennes. versió orquestral. Nova Orquestra de londres. Oir.: Ronald Corp. (Sm). RAKHMANINOV, SERGEI: 'Uiàs", op. 21 n. 5 (transcnpcl6 per a plano de l'autor). Vladimlr Ashkenazy, piano. (2m). VIVALOI, ANTONIO; 'Allegro•, mOViment del Concert per a flauta en sol menor 'La notte', RV 104. Sébasllen Marq, flauta. Ensemble Matheus. Dir.: Jean-Ghristophe Spinosi. (2m). ANÒNIM: íutiramai", melodia popular mauritana. Cor Infantil I Juvenil Saot Cugat Oriol Castanyer, plano. Oir.: Martf Marro. (1m), BIZET, GEORGES: 'L'amour est un olseau rebelle', Mia de l'òpera 'Carmen', Maria Callas, soprano. Charles Wllson, plano. Enregistrament del Concert d'aníversari de J.F. KonnedY, al Madlson Square Gar<!en de Nova York, ol19 de maig de 1962. (4m), TXAIKOVSKI. PIOTR ILITX: Man~a eslava, op. 31. Orquestra Filharmònica de Los Angeles. Oir.: Zubln Mehta. (9m). LASSO, ORLANDO Ol: 'Fieur de quinze ans· (Flor de quinze anys), de les ·cançons franceses· Die Singphoniker. (2m). GRANADOS, ENRIC; 'Valsos poètics', (transcripció per a guitarra de David Russell). David Russell, guitarra. (16m). CHURCHILUMOREY; 'Someday my prince will come· (Algun dia vindrà el meu prfncep). standard jazz. Bill Evans, piano. Marc Johnson. contrabaix. Joe LaBarbera. bateria. (6m). 22:00 BUTLLETI i AGENDA BuUfetl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 22:10 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cetaya. Obres de CLAUOIO MONTEVEROI, BASTIANO CHILESE, LUIGI ROSSI, ANDREA FALCONIERI, SAMUEL SCHEIOT.: Selecció d'obres. Les Concerts des Nations. Dir.: Jo~di Savall CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 20 de maig de12001 al Gran Teatre del Liceu de Barcelona. TEMPORADA 2000/1. CANTI GUERRER! EAMOROSI: 'Musica 'In genere rappresentalivo' en el temps de Claudlo Monteverdr. (91m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació; Alfred Celaya. 0:30 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles lobo. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últim~ programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repeticló del programa emès el mateix di.'!. 4:30 GRAMS INTEGRALS ReDI!IICió del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repet•ció del programa emès el mateiX dia DIVINDRU, 28 DE MARÇ DEL 200~ 7:00 BUTLlETfl AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletr de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musicat de Catalunya Música. . 9:07 CAPSA DE MUSICA Músiques d'estils contrastats í de composHors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Pinol. RAMEAU. JEAN PHILLIPE: Oàrdanus, suite. Orquestra del segle XVtll. Oir. Frans BniQgen. (25m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN· Concert per a piano i orquestra n.l, op. lS. Sviatostav Richter, piano. Orquestra FilharmòniCa Estatal de Bmo. Oor~ Brelislav BaXala. Enregistrament fet a Praga. et18 de desembre de 1956. (36m). RAKHMANINOV, SERGEI: Francesca da Rim1nl, òpera en dos quadres amb pròleg 1 eplleg, (Escena primera del segon quadre). Maria Guleghlna, Sergei La rin I Sergei Lelferkus. Orquestra Simfònica de Gilteboro. Dir.. Neeme J3rvi. (15m), HAYDN, FRANZ JOSEPH: Concert per a violi I orquestra, Hob. Vlla·1. Vlrtuosl de Moscou. Solista I director: Vladlmir Splvakov. (20m). FALLA, MANUEL DE: Fantasia bèlioa. Josep Colom, plano. (13m). SCHUBERT, FRANZ: Simfonia n. 8, O759 ' Inacabada'. Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: Cari os Klelber. ~25m). GRANADOS. E RIC: Dotze Tonadlllas. Teresa Berganza. mezzo-soprano. Octet de Vlol.loncels Conjunto lbérico. Dir.: Elias Ar!zcuren. (30m). 12:00 GRAMS INTEGRALS "Les sènes amb opus d'Antonio Vr;aldi"• Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úh1mes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec deM~ Agullera. 14:00 BUT DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de t'actualitat musícai.Realrtzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les actiV11its del mOn de la cobla. RealitZat per Ignasi Ptnol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benlto. Ma!'iai Cervera CASSAOÓ, GASPAR: Suite en re m, per a violoncel sol. Marçal Cervera. (15m). DEBUSSY, CLAUDE: Sonata per a VIoloncel 1plano. Marçal Cervera, violoncel Antoni Bessos. plano. (11m). PAGANINI, NICCOLO; Quartet op. 4 n. 2. Rainer Kussmaul. violi. Ulrich Koch, viola Sonia Prunnbauer. guitarra Marçal Cervera, violoncel (19m). WEBERN, ANTON· Orei klelne s!Ocke. per a violoncel i pl.'lno. op. 11 Antoni Besses. Marçal Cervera. (3m). 17:00 BUTLLETI I AGENDA Butltetl de noticies en conneXIó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a part1r de tes peticions dels nostres oients. Presentadó a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de VICtòria Palma que presenta Pilar Subirà. BIZET, GEORGE: 'Ml par d'ud~re ancora', ària de l'òpera 'Els pescadors de perles'. Gluseppe di Stefano (4m). CORELLI, ARCANGELO; Sonata a trio en Do M, op. 4 n. 1 london Baroque. (6m) DU PARC, HENRI: 'Romance de Mignon· Eily Amellng, soprano. Rudolf Janson, plano. (Sm). POULENC, FRANCIS; Fanfara Orquestra Nacional de França. Oir.: Charles Outoit (3m). WALTON, CEDAR: 'House on Maple Streer. The Cedar Walton/Hank Mobley Qumtet. (7m). ROGER. MIQUEL: 'La classe de mates', de l'obra ·un dia d'escola". ~ Harmonia Quintet de Venl (3m). WEBER, CARL MARIA VQN: Obertura d'Oberoo". Orquestra Sunfònlca de la Ràdio de Baviera O.r.: Rafael Kubehlt (9m). SCHUBERT, FRANZ: 'GretcMn amb Spinnrade', cançó. María Batlarena. soprano. Alejandro Zabala, piano. (3m). POULENC, FRANCIS: 'les chemins de l'amour" (Ets camins de l'amor), valS cantat Mady Mesplé, soprano. Gabriel Tacch1no, plano. (4m). BOCCHERINI, LUIGI: Primer moviment del concert per a violoncel r orquestra, G 480. Yo·Yo Ma, violoncel. Orquestra Barroca d'Amsterdam. Oir.: Ton Koopman. (8m). VERDI, GIUSEPPE: 'Cortlglanl, vil razza danna1a', ària de Rigoletto. Joan Pons, barllon, Orquestra de l'Òpera Hongaresa Oir.: Ervin Lukllçs. (5m). SPILLANE: Midnlght Walker. Davy Splllane. Ulliean Pipes. James Delane. (Sm). FAUR~. GABRIEL: 'Ubera me·, del Rèquiem, op. 48. Bryn Terfel, baix bariton. Cor r orquestra deii'Accademia Nazionale di Santa Cecilla. Oir.: Myung·Whun Chung. (Sm). HAYDN, FRANZ JOSEPH; Primer moviment de la simfonia concertant en Sl b M. per a violí, Violoncel. oboè i fagot Marieke Blankestijn, violr. Stsven lsserlis, violoncel Douglas Boyd, oboè. Mat!Mw Wllkie. fagot Orquestra de cambra d Europa. Dir: Roger Norrington. (9m), GARRETA. JULl: "l'astorar. sardana. (Sm). HINDEMITH, PAUL: 'Andant•no'. de la Metamorfosis simfòniques sobre temes de Cari Maria von Weber Orquestra de Rladèlfla. Dir.: Eugene Ormandy. (4m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN Obertura Egmont, op. 84. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: M.l Thomas. (9m). LOUISS, EDDY: 'Pour toi' Eddy Louiss, orgue. Jean·Marie Ecay, guitarra. Paco Séry, bateria. Jullo Rakotonanahary, baix. (4m). 22:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connedó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:1 O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Ceiaya. Obres de MANUEL BLANCAfORT, JOAN MASSIÀ i SALVADOR BROTONS,: BLANCAFORT, MANUEL Suite del Parc d Atraccions. MASSIÀ, JOAN: Tres Preludis. Scherzo BROTONS, SALVADOR: Interludi per a la mà esquerra. op. 47 n. 2. Ideals utòpics. op. 10. Elegia per la mort de Xostakovitx.lmpromptu, op. 37. Maria Rosa lLorens. piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 27 de març de 1990 al saló de Cent de Barcelona. Cicle SoHstes de I'OCB. (55m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia Selecció i presentació: Alfred Cetaya 0:30 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Rea!Jtzat per Albert Reguant. .. ¡¡ ¡¡;;- ....5I ·~ e:' ¡¡· 221 Ml :::i. ~ 5I ~. é!. ~ E PROGRAMACIÓ DE NIT RepetJCIO dels últims programes 1:30 CAPSA OE M0StCA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS RepetJciO del programa em6s el mateix dia DISSABTE, 29 DE MARÇ DIL200~ 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Agullera. 10:00 ATOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Jarlod. 11:00 El GRAN SEGLE El programa de m6slca antiQa rearitZat per JoanVIVBS. 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ...= Di ...a ,s! el' ¡¡· 221 ..... :s. ... ....... ...... a li::a. et ~ = .... 10 12:03 PENTAGRAMA Programa da divulgació musiGal. Gul6 i realltzació: Pere Surts I Alt~ Roblts. 13:00 ElS GUSTOS REUNITS Una ~ó da Montse Agullera que presenta tarm•na MalJgarriQa. BACH, JOHANN SEBASTIAN: 'Nur jedem das Sellle!' (A cadascú el seu), cantata BWV 163. Alci Yanag1sawa, soprano. AIOra Tachikawa. contran. Makoto Sakurada. tenor. Stephan SChreckenberger, baix. Bacil Colleg1um del Japó. 01r.: Masaakl SAINT·SAENS, CAMILLE: 'Faetont', poema s1mfOnlc op. 39. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Yondanl Butt. (9m). TARREGA. FRANCESC: Caprlcho Arabe. per a guharra Claudlo Marco Tulll. (5m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Primer moviment de la simfonia n. 35, KV 385 'Haffner" The Academy of Anclent Music. Oir.. Chrlstopher Hogwood I Jaap SchrOder. (5m). CHOPIN, FREDERIC: Scherzo n. 2, op, 32. Evgeny Kissln, piano. (1Om). KREISLER, FRITZ: Uebesfreud. Isaac Stern, Violi. Orquestra de cambra Franz Llszt. (3m). PURCELL, HENRY; The fatall!our comes on a pace. Renê Jacobs, contratenor. Wieland Ku1jken. viola de gamba. Konrad Jungllanel, tiorba (Sm). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de ''actualitat musicai.Reahtzal per Xavier Cllavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 1&:00 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. RealitZat per Xavier Salvà Repet•ció del programa emès d11iuns passat. 17:00 GRANS OBRES Selecció I presentació a càrrec de Raimon Colomer. LISZT, FRANZ: Don Sanche o El castell de l'Amor, Opera en un acte. Gêrard Garlno. Júlia Haman. lstvan G~ti Katalin Farkas. lldlkó Komlósl. M~rla Z!dorl. G~bor Kéllay. Cors de la Ràdio Televisió Hongaresa. Orquestra de l'Opera Hongaresn. Dir.: TamAs Pili. (90m). BUSONI, FERRUCCIO: Concert per a plano, cor d'llomes i orquestra, op. 39. Volkar Banfleld. Cor I Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera. Dir.; lutz Herblg. (73m). 20:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Àie~ Gorlna. 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Maliofré. 22:00 SOLISTES l 'entrev1sta conduida per Joan Vives. 23:00 El CLUB 49 la música v1sta pels que la pensen; la veu dels composrtors catalans. Un programa realitzat per Ra1mon Colomar. PROGRAMACIÓ DE Nn Repetició delS ú1t1ms programes 0:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d·avu11 de sempre. Reahttat per Albert Mallofré. RepetiCió del programa em6s dimarts passat 1:00 QUI Tt POR DEL SEGLE XX? la música dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carrnlna Malagarriga. Repet1cló del programa emès dimecres passat. 2:00 A TOT COR El programa de música coral raailtzat per Marc Canals I Pere Andreu Jariod Repetició del programa emès et mateix dta. 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan VIves. Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 CATAlUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofr6. Repetició del programa emès el mateix dia 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultimes novetats discogràfiQUes aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels m1ilors programes de ta setmana passada DIUMENGE, 30 DE~ DR2003 6:00 A RlNS El CICLE DE UEO. l 'espai temàtic de Catalunya Múslca. Selecció i presentació: Eulàlia Benito Repetició de l'espai emès dimarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte 8:00 MATINAL MOslca per començar el dia que selecciona I presenta Montse Aguilera. 10:00 MAGNIFICAT El programa de música refigiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. DELALANDE, MICHEL RICHARD: Super Aumina Babylonls. Solistes vocals. Les Arts Florissan1s. Dir.. William Christie. (17m). BACH, J.Ch.F.: Cinc cançons espirituals per a baix I orgue. Gottllold Schwarz. Christoph Krummacher. (13m). BORTNIANSKI, DIMITRI: Concert n. 27, per a cor. Cor estatal Glinka de Sant Petersburg. Dir.: Vladlslav Txernutxenko. (15m). BRUCKNER, ANTON: Psalm 112, per a doble cor i orquestra. Corydon Slngers. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Matthew Best. (10m). 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitZat per Joan VJVes. 1Z:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realrt23ció: Pere Surés i Al~ Robles.(Reemissi6 de programes d'a~iu). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta carmlna Malagarriga. VERDI. GIUSEPPE: 'La forza del destino', preludi de l'acte 3r. Orquestra Filharmònica delia Scala.. Oir.: Riccardo Muti. (4m). BRUHNS: Jauchzet dem Herren alie Well, cantata Guy De Mey. Rícercar Consort. (12m). SARASATE, PABLO: 'Zapateado', op. 23 n. 2. Ida Haendel, violi. Adela Kotowska, plano (3m). DVORAK, ANTONIN: Pn mer moviment de la simfonia n. 9 'Del Nou Món' op. 95. Orquestra AlharrnOnloa de Berlin. Dir.: Claudlo Abbado. {12m). IRADIER: Yo te qulero, Franclsca, havanera. AXlvll Criollo. (4m)• WEBER. CARL MARIA VON: 'Rondóall~retto', 3r mov. del Concert per a clar net n.1. op. 73. Walter Boykens, clarinet Orquestra Filharmònica de Rotterdam. Dir.: James Conlon. (Sm). POULENC, FRANCIS: 'lembarquement pour Cythère'. vals-muselle per a dos pcanos Gabriel Tacchino I Jacques Février. pianos. (2m). VIVALDI. ANTONIO: 'Perfidlssimo cor", cantata RV 674. Gérardlesne, contratenor. ll Seminano Muslcale. Dir.. Fabio B1ondi. (9m). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de ractuafitat musical. RealitZat per XaVier Chavarria. 15:05 UN MON OE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 16:00 HIDROGEN El programa de fes noves músiques. RealitZat per Albert Reguant. RepeUcló del programa emès el dívendres passat. 17:00 UNA TAROAA l'ÒPERA Realitzat per Jaume Radlgares. A l'entorn d'Orteo sd Eurldfce. El mlle d'Orfeu. PERI, JACOPO: Eurfdlca. Òpera en un pròleg i cinc escenes. Gloria Bandltelll, Gli!ll Paolo Fagotto, Marlo Cecchetti, Furio Zanasl. Ensemble Arpegio. Dir.: Roberto De Caro. (101') 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 A FONS ElS INTÈRPRETS CATALANS. l espai temàtic de catalunya Música. Selecció l pnesentacló: Eulàlia Benlto. Repetició de l'espai emès dívendres passat. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els músics nous I retrobar-nos amb els clàssiCS de sempre. Selecció i presentació a càrrec d'Alfred Celaya. 0:00 MÚSICA INTIMA l'espai cambrisbc que selecciona i presenta P1lar Sub•rà. PROGRAMACIÓ Dl Nif Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Musica. RealitZat per Carles lobo. Repetició del programa emès dijous passat. 2:00 MAGNIFICAT El programa de m~slca religiosa que selecciona I presenta Raimon Colomer Repetició del programa emès el mateix dia. 3:00 El GRAN SEGLE El programa de musica antiga realitzat per Joan VIves. Repellcló del programa emès el mateix dia. 4:00 CATAlUNYA JAZZ Un programa d Albert Maliolré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de las últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera Resum dels millors programes de la setmana passada. DIU.UNS, 31 Dl MAR~ DEL 2003 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANOL'espai temàtic de Catalunya Mlislca.Seleccló l presentació: Eulàlia Ben ito. Repehcíó del programa emès d1mecres passat. 7:00 BUTLLETf I AGENOA BuUieti de notiCies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Musica. 7:05 MATINAL Música per començ;¡r el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicats. 8:00 BUnLETIJ AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAl (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETII AGENOA ButlleU de notrcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Musica 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estlts contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció 1 presentació a càrrec d'Ignasi Pinol. POULENC, FRANCIS: 'les anlmaux modèles' (Els animals models). suite d'orquestra Orquestra de la Societat de Concerts del ConseMton de Palis. Oir.: Georges Prêtre. (21m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a plano I orquestra n. 24. KV 491. Malcolm Bllson, planoforte. Solistes Barrocs Anglesos. Dir.: John Eliot Gardiner. (31m). VERDI, GiUSEPPE; 'Già nella la notte densa·. duet f1nat de l'acte primer de l'Opera 'Otello'. Angeta Gheorghiu, soprano. Roberto Alagna, tenor. ludwig Quanót. violoncel. Orquestra FilarmOnica de Berlin Oir.: Claudlo Ab bado. (11m). BOR ODI N. ALEXANDER: Petita suite. Orquestra Simfònica de la Ràdio de l'URSS. Oir.: Guennadl Cherkassov. (29m). FRANCK, CèSAR: Sonata per a vlolf i plano en la M. Kyuno Wha Chuno, vlotf. Radu Lupu, plano (28m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: Concert per a flauta do bec , viola, corda I oontlnu en lam. Mlchala Petri. Orquestra de cambta Saint Paul. Dir.: Plnchas Zukerman (15m). HONEGGER, ARTUR: Simfoma n. 4 'Delicrae Baslllenses'. Orquestra AlharmOnica Txeca. Dir.: Serge Baudo. (26m). 12:00 GRANS INTEGRALS "les sèries amb opus d'Antonio Vivaldi". Realitla1 per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novelats discog~flques aparegudes al mercat a · càrrec de Montse Aguilera 14:00 BUTU.ETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE ClÀSSICS El dia a dia de l'actualitat mUSlCi•.Rea!::¡ per Xavier Chavania. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realrt23t per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música i les activitats del món ae ~ cobla Rearit:Zat per Ignasi Pil\ol. 16:05 A FONS ELS ClÀSSICS DEL SEGLE XX. L'espa! temàllc de catalunya Música. Selecci6 presentació: Eulàlia Benito. GERSHWIN, GEORGE: 'Rhapsody lnllfiJ( (orq. F. Grofé) Mlsha Dichter. plano. Philharmonla Orchestra. Dir.: Nevllle Marrlner. (16m). PÀRT, ARVO: 'Annum per Annum·, peu orgue sot Andrew Lucas, orgue. (11m). GLAZUNOV, ALEXANDER; 'De l'Edat Mi~ana', suite op. 79. Orquestra Nacional Escocesa. Dir ll!ec• J~rvi. (23m). 17:00 BUTlLETfl AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació Agenda musla! 41 Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'DIENT Programació realitzada apaltlf de~ peticions dels nostres oients l'resenl!ól1 càrrec d'Olga tardús. 20:00 BUTllETÍ I AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musb!d! Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Vw:tMa Palma que presenta Pilar Subirà. MORLEY: 'li was a Jover and h1s las$e' th ser la hls!Oria d'un enamorat I Ja seva estimada). Barbara Bonney, soprano. Jacob Herlngman, llaút. (3m). SCHUMANN, ROBERT: Variacions scb<l~ nom ABEGG, Op. 1 Ciara Haskll, plano. (7~. HAYON, FRANZ JOSEP : Sonala per I plano n. 9. Hob. XVI:4. Walld Akl. (Sm). SCARLA'JTi, DOMEN ICO: Sonata en~ 111. K. 7. Virglnla Blac~. clavicèmbal. (4m). PROKOFIEV, SERGEI~ Obertura sobr! temes hebreus op. 34, per a clarlne1, plllll 1quartet de corda. Angola Malsbury, clarinet. David I'Wtl plano. Quartet de corda Cou il. (9m) HANDEL: Tercer I quart de la sonatl enb M., HWV 361, per a Violi. Andrew Mante, violi. Richard Egarr, clavecl. (3m). PACHELBEL, JOHANN· 'Cànon I oiOI'· Hespêrion XXIDic Jordi Sava~ (4m). , GERSHWJN, GEORGE: ïhe man IIM Bennle Wallace, saxo tenor Mu~ M1ller. plano. Peter WaSilu1gton, bi1X. Yoron Israel. bateria. (6m). BElLI NI, VINCENZO: 'A te, o cara',~ é l'acte primer de l'Opera 'I Pumaru·. Altredo Kraus, tenor. Orquestra Philarmonia. Oir.: Riccartlo MJ!ti. MAHLER. GUSTAV: 'De la bellesa', eJrtret del Cant de fa Terra. Dietrich AScher-Qieskau, barfton. Orquestra Phllarrnonla. Dir Paul Klet•. (7m). SMETANA, BIEORJCH: 'Largo sostemrtn'· lller moviment del Quartet de corda n. l. 'De la meva vida'. . Quartet Alban Berg. (9m). GRIEG, EDVARO: 'Cançó de Solveii(, 'Cençó de bressol de Solveio', de~ Gynt. Lucia Popp. Academy of St. Martln-in·tlt Fields. Oir.: Nevltle Marriner. (11m). !t.!ll BEETHOVEN LUDWIG VAN: 'The S~ • lad was JamÍe'. cançó escocesa. . Janet Baker. mezzosoprano. Yehulll Menuhln, violí. Georges Malcoim. P'..l!i! Georges Pople, violoncel. (3m). IM' 111 RAVEL, MAURICE: 'la flOte ~ Shéherazade. Janet Baker, mezzosoprano. Ne'.v !:f PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA l'ltoi!W1110nlol Orcllestra. Dir; John B.llb!Oifi.(3m). I(EliN· 'Alt !he thtngs you are' del musiCal 'VIIY warm fDf May'. . ïe!'.oótl.lenuhin 1Sljphane Grappellt, ~ ConjiJilt tnstrumental. Otr.: Max Q¡ la ,¡¡ ól llU' 1). HaiTiS (4m}. STRAVliiSKI, IGOit SUite n. 1. Lo,..,don Sinf011lelt.l. Oir.: Riccardo Chailly. t5ml. SRITTEII I ROSSINI: SGirées musica les. National Phllharmonic Orchestra Oir : Rdtan!Bonynge. (10m). 22:00 BUTLLETI I AGENDA ButJietl de noticies en connexió amb CalaJ¡¡nya lnlormacló. Agenda musical de Catalunya Música. 22;10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Temporada OSC Qb¡es de CLAUDE DEBUSSY, MANULE DE fALlA I lUDWIGVAN BEETHOVEN.: DEBUSSY, CLAUDE: Nocturnes (Nuages et fetes). FALLA. MANUEL DE: NGches en los f¡rdines de Espana. BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. 7, op. 92. ~P Malla Colom. plano. Orquestra Na¡,onal de Espana. Oir.: Rafael FrOhbeck de Burvos. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 28 de març del 2003 a I'Audttori. TEMPORADA 200213. 1:00 NOCTURN Mllsica per acabar et dl.'!. 8eleccló I ~:Alfred Cetaya. 11'.30 RAZZLE DAZZLE 8 tea!re musiCal i els musicals de Broadway acatalunya Música RealitZat per Xl~Sa!lñ. !Í PIOGIAMACIÓ Dl Nrf ili m. l!epebci6 dels lillim_s prGQrames 1:38 CAPSA DE MUSICA R!peticló del prGQrama emès el mateix dia UO GRANSINTEGRALS 1\!¡¡eliCió del prGQrama em6s el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Re¡¡e:ICi6 del programa emès el mateix dia. DIMARJS, 1 D'ABRIL DEL2003 7:00 BUTLlETi I AGENDA Butllell de notfeles en connexió amb CatalUnya Informació, Agenda musical de Ca1alunya Múslta. 7:05 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Reculi d'obres breus. Inclou btJtl!etins Informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETi I AGENDA Butlrtti de noticies en cGnnexló amb Calalunya lnformacto. Agenda musical de Calarunya Música. I:G& MATINAL (Segl)na hora del programa). 1:00 BUTLLETII AGENDA Btt~~j de notiaes en conneJUó amb ~talunya lnformacul. Agenda musical de . unya Mlisiea t.fl CAPsA DE MÚSICA l.li&ques d'esbls CGntrastats , de COII'.jl()Si(Ors de tots els llim ps. 8elecció 1 III!Sen!aàó a cirrec d'Ignasi PinG!. ~N: GEORG: Un americà a Paris. ~fònica de San Franc1sco. " wa.(t8m). BIWIMS, JOHANNES: MàximH festives I ~oraWes, per a cor a cappella. Gp. Oir:-:; ~~~~R. Hamburg. Dir.: GOnter =· JOHANN SEBASTIAN Concert de M enburg n. 1. BWV 1046. G= ~ua de Colònia. Dir.: Relnhard SAl m). VIOI:NNS, CAMILLE: Concert per a ~ orquestra n. 2, op. 119. Harrell, violoncel. Orquestra R~nica de la Ràdio de Berlin. Oir · rdo Challfy. (17m) " ~BEll US, JAN: Simlon~ n.5, op.82. Da~o!~miOnlca de Londres. Oir.: Colin S: BacGUEREl, XAVIER: Musica per a ~~ió I corda (1990). DaQutn. Vlrtuosl de Praga. Oir · vOó~ . Vlcek. (19m). .. ~· FRANcesc: M1ssa Scata Aretina Mteke van der S!uis, soprano. David Cordter, contratenor. John Elwes, tenor. Cor i Orquestra Barroca de la Nedertmdse Bachvereniging. Oir· Gustav Leonhardt (34m),. FAURE, GABRIEL 'Masques et Bergamasques'. op.t12. Orquestra de cambra Orpheus. (14m). 12:00 GRAMS INTEGRALS "Les sèries amb opus d'Antonlo vtvaldl". Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats diSCGQràflques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTU ETI DE NOTICIES 14:04 E.NTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualilat muslcai.Realitzal per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música l les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plftol. 16:05 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia BenltG. HENZE, HANS WERNER: Sis cançons de l'Aràbia. lan Bostridge, tenor. Julius Drake, plano. (47m). 17:00 BUTLLETf f AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musícal de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DEL'OIENT PrGQramació reallttada a partir de les petiClGns dels nostres oients. Presenlacíó a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETi i AGENDA Butlletí de notlctes en connexió amb Catalunya lnlormació Agenda musiçal de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una sei!'Ccló de VIctòria Palma que presenta Pilar Sublrà. POULENC, FRANCIS: intermezzo n. 3. Erlc Parkln, planG. (4m). PIAZZOLLA, ASTOR: Knlfe Rght Astor Plazzolla, bandoneó. Femando. Suérez Paz, violi. Pablo Zlnger. plano. PaquitG O'Rivera, saxo I clannet. Andy Gonz~lez, contrabaix. Rodolfo Alchourrón. guitarra eléctrlca. (2m). MARTINU, BOHUSLAV: Rapsòdia, per a Grquestra. Orquestra Rlharmònica Txeca. Dir.: Jlri Belohlavek. (12m). MENOELSSOHN, FELIX: "Throughhh thls house glve gllmm'rlng'{final), del Somni d'una nit d'estiu, música d'escena. Ann Murray. Ambrnslan Slngers. PhllharmGnla Orchestra. Oir.: Neville Marrlner. (Sm). DVORAK, ANTONIN: El silenci, Op. 68 n. 5 (Boscos de Bohèmia). Emanuel Feuermann. violoocel. National Orchestral Asscl~atiGn. Dir~ LeGn Barzín. (6m). PROKOFIEV, SERGEI: Estudi. op. 2 n. 1. Gennady Ozubenko, ptanG. (2m). BOITO, ARRIGO: 'Ave, signor", del pròleg en el cel de l'òpera MefistGfele. Boris Chriatolf, baix Orquestra dei Teatre de l'Opera de Roma. Oir.: VlltGrlo Gui. (3m). BRAHMS, JOHANNES: Primer moviment del tnG amb clarinet, op. 114. Richard Stoltzman, clarinet. Yo-Yo Ma. violoncel. Emanuel Ax, piano. (8m). DVORAK, ANTONIN: Scheno capnccloso. op. 66. Orquestra Slmlllnlca de Londres. Dir.: lsMn Kertész. (12m). LISZT, FRANZ: SGmnl d'amGr n. 3 (vetsló per a arpa). Jutta Zoff, arpa. (5m). IVES, CHARLES: Central Pat~ In tlle Dark. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Lelpzlo. Dir.: Wolf·Dieter Hauschild. (10m). QUIROGA, MANUEL: 'Tatuaje', 'Llora Ja gullarra·. Carles Trepat, guitarra. (9m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: 'Kyrle', de la Missa en si m, BWV 232. Hillevy Martinpelto, Bemarda Ank, sopranos Cor de cambra RIAS. Acadèmia de Música Antiga de Berlfn. Oir.: Renê Jacobs. (20m). STRAUSS, JOHANN (fill): 'El tren del plaer", polca ràpida op. 281 Orquestra Alharmònica de V~ena Oir.: Lorin Mazel. (3m). 'Est!vase la mora·. cançó setard1ta .. Vtelòria dels Àngels, soprano. Ats Musica& de Barcelona. Dir~ Enrique Glspert. (2m). 22:00 BUTLLETi I AGENDA Butlletl de noticies en conneXió amb Catalunya lnfGrmacló. Agenda musical de Catalunya Musica. ~~1~c!LS CONCERTS DE CATALUNYA Presentat per Alfred Celaya Obres de IAN MCOONALD, SALVADOR BROTONS, EUGENE BOZZA, FRANCESCO RACELLI, ABDON LOPEZ, ADOLF VENTAS, ALEXANDER GLAZUNOV, ALFRED ULH I ASTOR PIAZZOLLA.. Selecció d'Gbres. Verslón Original. Quartal de clarinets 'Quatre Vents'. Quartet Alcazaba. Enregistrament ret per Catalunya Música el dia 12 de novembre del 2000 a l'AUditori Calxa de Terrassa. 5è Concurs de música de cambra MONTSERRAT ALAVEDRA. Proorama fase final. (146m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia Selecció I presentació: Alfred Celaya 0:30 CANÇONS, DEMATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert MaiiGfré. PROGRAMACIÓ Dl Nrf Repetició dels úllim.s prGQrames 1:30 CAPSA DE MUSICA RepetiCió del prGQrama emès el mateix dta. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició dei prGQrama emès el mateix dia. DIMICRU, 2 D'UIUL DIL 2003 7:00 BUTLLETi I AGENDA Butlletl de nGUcles en ronnexló amb Catalunya lnfGrmació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per cGmençar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'Gbres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA Butllatl de notlcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (SegGna hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA BuUietl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Mústca.• 9:07 CAPSA DE MUSICA Músiques d'estils contrastats I de compGS~ors de tGts els temps. 5elewó 1 presentació a càrrec d'Ignasi Pi noi. GLUCK. CHRISTOPH WIUIBALD: Euristeo. obertura. Rhem~hes Kammerorchester KOin. Otr: Jan Corazolla. (6m). SCHUMANN, ROBERT: Konzertstúck per a quatre trGmpes i orQUHtra. op. 86 Norbert Hauptmann, Manlred Klier, Chnstoph KGhler. Gerd Seirert, trompes. Orquestra Ftlharmònica de Berlfn. 01r: Klaus Tennstedt (18m). MARTINEZ VALLS. RAFAEL: Cançó d'amor i de guerra. Montserrat Caball&. Carme Oecamp. Josep M. Carreras. Vteens SaramerG. Dalmau Gonúlez. Orfeó Gracienc. OrquHtra Simfònica de BarceiGna Oir.: Antoni RGS Marbà. (SSm). HAYDN, FRANZ JOSEPH Quariet de corda op. 33 n. 2 (Hob.lll;38) 'La Broma·. Quartet Aeollan. (17";1. CHOPIN, FREDERIC: oloncsa op. 44 Artur Rublnsteln, plano. (11m). VAUGHAN WILLIAM S, RALPH: Slmlonla n. S. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.. Bryden Thomson. (39m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: CGncert per a arpa, Gp. 4 n. 6. Ursula Holllger, arpa. The Engllsh CGncert. Oir.: TrevGr Pmnock. (14m). 12:00 GRANS INTEGRALS "les sèrlH amb OpUS d'AntGniG Vtvaldt" Realitzat per Raimon Colomer 13;00 NOU PUNT NOU Presentació de les ültímes novetats discogràfiques apa¡egudes al mercat. a càrrec de Montse Aouilera 14:00 BUTu.ETf DE NOTiCIES 14:04 ENTRECLÀSSICS El dia a dia de l'actuafrtat musicai.Realítlat per l<avíer Chavama. 15:00 UNMÓN DE MÚSIQUES Realrtzat per Jordi Rou ra 15:30 SO DE COBLA La musica i les activrtats del món de la cobla Reallttat per Ignasi Piñol 16:05 AFONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espal temàtic de Catalunya Mlislca.Selecclól presenlacló: Eulàlia Benito. POULENC, FRANCIS: 'Prnmenades', per a plano. Gabriel Tacchlno, plano. (14m). SCHUMANN, ROBERT; NGVellettes n. 1, 2 I 3, op. 21. Karl Engel, planG. {17mJ. FAURE, GABRIEL. Bala a per a plano I orquestra. op. 19. RamGn CGil, planG. Orquestra Alharmònlca de Moscou Oir Vasslly Sinalsky. (15m). FALLA, MANUEL DE: Dansa espanyola n.1 de 'La vtda breve'. Allcla de LarrGCha. plano. {4m). 17:00 BUTLLETi I AGENDA Butlletí de notiCies en connexió amb Catalunya lnfGrmació. Agenda musiçal de Catalunya Mústca 17:05 LA TARDA DEL'OIENT PrGQramació realitZada a partir de les peticiGns dels nostres oients. Presentació a càrrec d Olga Cardlis. 20:00 BUTLLETi I AGENDA BuUletl de nGticies en connexió amb Catalunya lnfGrmació. Agenda musical de Catalunya Músiça. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. ROTA, NINO; 'lmprowiso' (Un dlavolo sentlmentale). GidGn Kremer, viGII. Oleg Malsenberg, planG. Orqueslra Simfònica de Berlin. Oir.: Andrey Boreyko. (Sm). TURINA, JOAOUIN: HGmenatge a Tàrrega op, 89. Rafael Andla. guitarra. {5m). LIVINGSTON: 'Mona Lisa'. Fredrik NGren, bateria Fredrlk NGren Band. (5m) BACARISSE, MANUEL: 'Allegro-Entrada', primer moviment del Concertino per a guitarra 1orquestra, op.72. Narc1so Yepes, guilarra. Orquestra Rlharmònica dEspanya. Dír.: R. Frühbeck de Burgos. (Sm). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Menuettoscherzoso op.51 n.3. Sviatostav RiciTter, planG. (4m). LEWIS, SAM I YOUNG, VICTOR: "Street or dreams'. Abbey uncoln, veu. Steve Coleman. saxo contra~. Marc Cary, piano. Michael Bowie, cGntrabalx. Aaron Watl:er. bateria. (7m). GOUNOD, CHARLES 'Va ! je tal pardonné".Nuit d'llymP••mie/ Romro ! qu·as·IIJ done? , recitatiu I duet de l'òpera en cinc acte 'Romeu i Jufleta'. RobertG Alagna. Angela GheGrghiu. Orquestra del Capítol de Toulouse. Dir.: Mtehel Plasson. (12m). BERG, ALBAN: 'Allegro; AdagiG', llon moviment del Concert per a viGif I Grquestra 'A la memòria d'un ~nger. Pinehas Zukerman, violi. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Píerre Boulez. (16m). SIBELIUS. JAN: El cigne de TuGnela. OrQuestra Simfònica d Atlanta. Dir.: YGel Levi. (Sm). RAM EAU, JEAN PHILIPPE: Obertura de la sulla d'Grquostra Platée Phllharmonia Baroque Orchestra. Olr.: Nlcholas McGegan. (Sm). GERSHWIN, GEORGE; 'How IGng has tllis be9n golng on?' Ben Webster, saxo. Harry Edison. trGmpeta . Hank Jones, plano. (6m). LALO, EDOUARO: Fantasia-ballet de Namouna Chantal Jumet. vioU. Orquestra S1mfònica -~ ¡¡¡;;- ~ a !!:!!' ~· 221 ;:;e ..... s- ~. a ~. ê.. ~ E 11 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA de Montréal. Dir.. Charles Dutort. (10m). OLTRA, MANUEL: La filadora. Cobla de Cambra de Catalunya. Oir~ Jesüs Ventura (4m). COLTRANfJMONTOLIU: "Some otner blues·. Trio Tete Montoliu (6m), 22:00 BlJTllETI I AGENDA ButlleU de notícies en conne~ió amb Catalunya Informació. Agenda muSical de Catalunya Músia. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. MÚSICA DE CINEMA: Selecció de música de pel.lfcutes. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya. Oir.: Lalo Schiffrin. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dta 16 d'abril de 1999 al Palau de la Música Catalana de Barcelona. (158m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Cetaya. 0:30 QUI T~ POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmlna Matagarriga. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels ultlm.s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Rep~ooó del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetidó del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repe11C1ó del programa emès el mateix dia. ca s = ... ~ e ..,., ...., ¡¡;¡· 221 - ~ :;::::;· ¡¡:;- e rà. 2.. CJ !» E 12 DUOUS, 3 D'ABRIL DR2003 7:00 BtJTUETI I AGENDA Butlleu de noticies en connexró amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MAnNAl Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació Agenda musical de Catalunya Música 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA Buutetr de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música • 9:07 CAPSA DE MUSICA Musiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d Ignasi Plnol. GROFt FERDE: Suite del Gran Canón Orquestra Simfònica de Detroit. Oir: Anta I Doratl. (37m). BERUOZ. HECTOR: Te Oeum, op. 22. Franco Tagllavinl. tenor. Nlcolas Kynaston. orgue. Cor de nens de la Wandsworth School. Cor I orquestra simfònica de Londres. Oir.: Collin Davis. (52m). CLEMENT!, MUZIO Sonata op. 25 n. 5. Jos van lmmerseel. planotorte. (15m), GOLOMARK. KARL: Concert per a violi. oP 28. Sarah Chang. violi. Orquestra Simfònica de Cotònra·Gü12enieh. Orr: James Conlon. (37m). MONTEVEROI, CLAUOIO: 'IJ9nl amante è guerner', madrigal eròtic, Solistes vocals. The Consort ol Musiclle. Oir.: Anthony Rooley. (14m). MARTINU, BOHUSLAV: Nonet per a flauta, oboè, clarinet. fagot, trompa, piano, violi, viola l violoncel. Conjunt de cambra Lahtl. (Sm). 12:00 GRANS INTEGRALS "Les strles amb opus d'Antonlo Vlvaldi". Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicat.RealJtzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música ' tes activitats del m6n de la cobla. Realitzat per Ignasi Piliol. 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l 'espai temàtic de Catalunya Música. Seleccl61 presentació: Eutalra Benito. Cario BetQonzi VERDI. GIUSEPPE: 'la vita è interno·, àna de La forza del destino Cario BetQonzi. tenor. New Phill'larmonia Ortllestra. Dir.: NeUo Sant!. (10m). VERDI, GIUSEPPE: Dues àries d'Un ballo in maschera. Cario Bergonzi, 1enor. New Phllharmoma Orthestra. Dir.: NeIlo Santi. (Sm). MEYERBEER, GIACOMO: 'Mi balle 11 cor...O paradiso·. ària de l'òpera L'Africana. Cario Bergonzi, tenor. Orquestra de l'Acadèmia Santa CecOia de Roma. Dir.: Glanandrea Gavazzeni. (3m). PUCCINI, GIACOMO: La Bohème, duet 'Che pena Infame·. Cario BergoiiZi. Dietrich Fischer·Oiesl<au. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavlera. Olr.: Jesús López Cobos. (4m). PONCHIELLI, AMILCARE: 'Enzo Grimaldo, Princlpe di Santafior', duet de l'òpera La Gioconda COrlo Bergonzi. tenor. Dietrich Fischer· Oiesl<au, bariton. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavlera. Dir.: Jesus López Cobos. (6m). CALDARA I DURANTE: Dues cançons. Cario Bergonzi. Félix Lavilla, piano. (6m). TOSn, FRANCESCO PAOLO: iormento', 'Luna d'estate' i 'li pescatore canta·. amb text de Riccanlo Mallola. Cario Bergonzi, tenor. Orquestra de Cambra de Roma. Oir~ Edoardo Muelter (10m). 17:00 BlJTLLETf I AGENDA Butlletl de notfcles en connexió amb Catalunya lnfonmacló. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les petlclons dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BlJTLLETI I AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublfl\. SAINT-SAÈNS, CAMILLE: 'la fllosa d'Omfar, op. 31. Orquestra Simfònica de Boston. Dir.: Chartes Munch, (8m). PAlESTRINA: Motet Viri Galilaei, a sis veus. Cor de la Catedral de Westrnlnster. Oir.: James o·oonnell. (6m). BURRULL, FRANCESC: 'Blanc i neore', 'Habilació 23' i 'Microclimes' Francesc Burrull, plano. (11m). PIAZZOLLA, ASTOR: Ubertango. Yo·Yo Ma violoncel. Conjunt instrumental dirigrt per Jorve catandretfl. (3m). VIVALOI, ANTONI O: Coooert n. 1, Op. 8; RV 269. 1.a Primavera'. (les Quatre Estacions). Fedenco Agostini, violi. I Muslcl (10m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: 'Larghetto', segon moviment del Concen per a plano i orquestra n. 24, KV 491. Vladlmir Ashkenazy, piano. Orquestra Simfònica de Londnes. Oir.: Hans Schmldt· lsserstedt. (Bm). CHAPf, RUPERTO: 'La Revoltosa', preludi. Coro Cantones de Madrid. Orquestra de Conciertos de Madrid. Dir.: Pabto Sorozabal. (Sm). MOBLEY, HANK: 'Uh huh' The Hank Mobley Quintet. (11m). LECUONA, ERNESTO: Vals Maravllloso (Trece valses). Huberal Herrera, plano. (3m). WAGNER, RICHARD: Obertura 'El vaixell fantasma· (L'holandès errant) Robert-Schumann·Philharmonle de Chemnltt. Oir.: Oleg Caetanl. (11m). MORGAN, lliOMAS: Mr Henry Purcell's FareweU Tune, oda per la mort de Henry Purcell. Ruth Holton. Rogers Covey·Crump. Charles Daniels. Simon Blrchall, The Parley oflnstruments Baroque Orchestra and Choir. Oir_ Ray Goodman, (3m). XOSTAKOVITX. DMITRI: Ultrm moviment del Quintet amb plano. op. 57. Sviatoslav Richter, piano. Quartet Borodln. (1m). SEXSMilli: 'April alter all' (Abril. després de tot). Conjunt Instrumentat liderat per Anne Sofie von Otter, mezzosoprano I ENi s Costeno. (3m). PUCCINI, GIACOMO: Dues ~r1es: 'Vissi d'arte, vissl d'amora' de Tosca 'Si. ml chramano Mtmr, de La Bohème. Kirl te Kanawa. soprano. Orquestra de l'òpera Nacional de Lió. Oir. Kent Nagano. (Sm). 22:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya lntormacló. Agenda musical de Catalunya Música. 22:1 O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. WAGNER, RICHARD: Trlstany llsolda. Preludi i Mort d'lsolda. El capvespre dels déus. Mort de Slgfrled I Marxa lúnebre. Slgfried. Ottlma escena. Anne Evans, soprano. Stig Andersen, tenor. Orquestra Simfònica de Bartelona i Nacional de Catalunya. Oir.: Franz·Paul Decker CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 22 de gener de 1999 al Palau de la Musica Catalana de Barcelona 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció 1 presentació: AHred Ceiaya 0:30 JAU AL CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carll!s Lobo. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetrció dels tiltim.s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès et mateix dia DIWNDRU, 4 D'ABRIL DEL 2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de notrcles en connexió amb Catalunya Informació. 1\genda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar et dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musicat de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de composnors de tots ets temps. Selecció 1 presentació a càrrec d Ignasi Plnol. TORELL!, GIUSEPPE: Concerto con due trombe e stromentt, en Re M (G 168). LudWlg Güttter. Neues Bachtsches Collegium Muslcum Lelpzig Dir.: Max Pommer. (1m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Sonata per a piano. KV 4S7 Alfc1a de Larrocha. (19m). DEBUSSY, CLAUDE: 'El mar'. Phllharmonla Orthestra. Oir.: Geoffrey Slmon. (23m). STRAVINSKI, IGOR: Simfonia dels salms por a cor I orquestra. Cor Montl!verdi. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: John Elllot Gardlner. (21m). RESPIGHI, OTIORINO: Balle! 'la boutique lantasque'. Orquestra Simfònica de Montrêal. Oir.. Charles Outolt. (43m). SCHUBERT, FRANZ Trio amb plano op. 100, o929 Gerhanl Oppnz, plano. D1mHry Srtkovetsky, violi. Oavrd Geringas, violoncel. (47m). 12:00 GRANS INTEGRALS "les sèries amb opus d'Antonro vrrusRealitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al ""'!ta' 1 càrrec de Montse Agullera. 14:00 BtJTLLETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat ml!Sicai.Ret~ per Xavier Chavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realit2at per Jordi Roura. 15:30 SD DE COBLA La música i les activitats del món de~ cobla Realitzat per Ignasi Pli\ol, 16:05 A FONS ELS INT~RPRETS CATALANS. L'esp¡¡ temàtic de Catalunya Música, SelecQII presentació: Eulàlia Benlto. La Colombina FLETXA, MATEU: La Justa, ensaladl La Colombina. (14m). LITúRGIA DEL DIJOUS SANT: Ad Veson La Colombina (11m). BRUOIEU, JOAN: 'Fantasiant, amor aml descobre', 'Uir entre cards', 'Ma voliiiU amb la rahó s'envolpa·; tres madf~Qò!s, La Colombina. (3m). ROMERO 'El maestro cap~an·.: OUI!rl romances. La Colombina (15m). 17:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de noUcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda m\JSbé Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. ~. càrrec d'Olga Cardús 20:00 BUnlETf i AGENDA Butlletr de notfcles en connexió a.'!lb Catalunya Informació. Agenda m"' al* Catalunya Música. 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòna Palma q¡;e presenta Pilar Sublrà. GRIEG, EOVARO: ier moviment de!CXIQl per a piano I orquestra en la m, op 16 Rad u Lupu. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Andnl Previn. (13m). MERCERIRASKIN: 'Laura'. Scott Hamllton, saxo. John Bun<h, ~ Phll Ftanlgan baix. Chris Flory, gulllm. Chuck Rlggs, peroussió. (5m). CARULLl, FERDlNANOt;l: Fantasia pera flauta i guitarra sobre temes de '11 Pirm' de Bellini, Op. 337. Jean·Pierre Rampa!, Alexandre Laga¡¡. (11m). CHOPIN, FREDERIC: Vals de Les S"lf'.d!s. suite del ballet (orquestració da Ro)' Douglas). (Tr.8) Orquestra Simfònica de la Ràdio de ada Dir.: Helnz Fricke. (Sm). MUSSORGSKI, MODEST: Escena deli coronació de 'Boris Godunov' (Am."F!! de XOSlakovrtx). Cor de l'Òpera de Kirov. Orquestn ll! Kirov. Oir~ Valery GetQiev. (&m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Ada9i0Jif'l piano i mandolina. WoO 43b. lmre Rohmann, piano.l.ajos May!r. . mandonna. (Sm). SMRIAHO, KAIJA: 'OCell. un sadill~ de la nostra òrbita ptanet\na', ~ 'l'ala del somni' (Concert per aft!lJill orquestra). Camllla Hoiten¡¡a, flauta. Orquestn Simfònica de la Ràdio Finlandesa [)I: Jukf<a-Pekf<a Saraste. (Sm). STOU: 'Einmal hat mir zur FrühllfiGSlll das Glück gelacht' (A la prlmaverttlllll somriure la felicitat), de l'opereta 'Prlnzessln TI·TI-Pa' (El paradls biluJ. Donald Grobe, tenor. Orquestra de ta~ del sud-oest d'Alemanya de Kalsersillilr' . Oir.: Emmerlch Smola. (4m). STRAUSS, RICHARD: 'Allegro mo<lrniO· primer moviment del Concert per aoèo! Cadtl enReM. Heinz Holliger, oboè. Orquestra de d'Europa. Olr.: Heinz Holllger. (~ MERCERISCHERTZINGER: 1 re you/lt's easy to remember'. Mel Tormé, veu. Mike Reozl, plaoo. Jollll Leitham, contrabaix. Oonoy Osboflll· ~ percussió. (Sm). OENNISIADAJR: ille nighl we cali!dU PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ Ha:!k Jones. piano. Add TK. baix. Er~nt fet el setembre de 1947 a Ntm YOlk. (3m). STEI~ER: Tema de la peUicula 'C¡s¡bWlCa'. 1!,¡ fAiC¡r ~Ja 13! :iOl ' Hl1l0o'13! l'lúl!lar11lOni Orthestra. 01r.: Q¡¡¡1e$ 6erhardt (9m). TRADICIONAL: 'Per oblídat la meva tnSl!Sa', cançó d amor hOngaresa del segle XVII. ó • WJia lJdoò. soprano. lstvin Slab , llaüt (3111). TElfMAHil, GEORG PHILIPP; 'Modere•, d!l Quartet per a flauta, violi, violoncel i Ollflbno n.6, en mim 'Parisenc'. Quadro Amsterdam. (5m). lAMOTE DE GRIGNON, RICARD: Lent expressiu. Orqueslra de Cambra Gonçal Comellas. Oir.: Gonçal Comellas. (6m). SCRIABIN, ALEXANDER: Rêverie, op. 24. Orqoestr.l Slmtbnlca de l'URSS. Dir.. Ev¡¡eol Svetlanov, (Sm). 22:00 BUnLETII AGENDA Bt11Helf de noticies en connexió amb Cat:aJunyalnlormaciO. Agenda musical de catalunya Música 22;10 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Calaya Obres de fAAHZ JOSEPH HAYDN I WOlfGANG AMADEUS MOZART.: HAYON, FIWIZ JOSEPH: Concert per a plano 1 orquestra en Re M, Hob XVIII :11. Concert pera trompeta i orquestra en Mi b M, Hob '111e'1 .MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Sicilonia Concertantper a violi I orquestra, !Jll.lrbM, KV364 ~ R¡mi.'U. p¡aoo. Josep Antoni Casado. ~- Jo¡¡¡ Espma, violi. Mtquel Semhima. 'IIOia. Orquestra Nacional dAlllom. Oir.; Manuel Valdivieso. Er.'!gíst!ament fel per Catalunya Musica el dia 7d octiJble de 1998 al palau de la IJiisQ Catalana de Barcelona. CICLE ·eL Pfti~IER PAlAU'. (63m). I~ NOCTURN Música per acabar el dia SBiecció I Presen1W6: Alfred Celaya. 0:30 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realri7òt per Albert Reguant. PROGRAMACIÓ Dl NIT RepellciO dels últims programes 1:30 CAPSADE MÚSICA Repellc16 del programa emès el mateix dia. 4:3a GRANSINTEGRALS Rtpelicl6 del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DISSABTE, S D'ABRIL DIL2~ UO MAlliW. MÚSICa per comançar el dia que selecciona 1PP-Senta Montse Aguilera. 11:88 ATOT COR Bproçrama de músa coral realitzat per t~ Cònals i Pere Andreu Janod 11. El GRAN SEGLE . 8 programa de músa antiga realitza! per •v..-es. 12;03 PENTAGRAMA l'mgrama de divulgació musat Guió i ~: Pere Surés I Alex Robies 1ttl ElS GUSTOS REUNITS . IJq¡ ~de Montse Aouilera que ~ Carmina Malagarrlga. RAva, MAURICE: Valsos nobles ¡ -.mentals. ~Simfònica de Montréal. Dir.: Outort. (16m). HUM~ El, JOHANN NEPOMUK: 'Allegro ~ •41 mov. del Quartet de corda op.30 ~~rtet de corda Delmé. (6m). :rt USER)', FRANZ: Allegro moderato, illOI'íment de ta simfonia n. 6, D. ~I f'l¡iJbarmonlc OroMstra. Dir.. mas Beecham. (10m) =~OPULAR RUSSÀ Co . 'Jo, una nola ~ AcadAmic Rus Svechnlkov Oir · '1?/:rT)'tianko. (2m). · " IIV 440.~ ANTONIO: Concert per a flauta - Janet See. Phtlarmonla Batoque Orthestra. Dir.: Ntcholas McGegan. (Bm). BRAHMS, JOHANNES: Rapsòdia op. 79 n. 1 Murray Perahia, piano. (Bm). 14:00 ENTRE ClÀSSICS Resum se1manal de 1·actuarrtat musicai.ReaJrtzat per xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realrtza1 per Jordi Roura. 16:00 RAZZLE DAZZLE El teatre musical I els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realítzat per xavier Salvà. Repenci6 del programa emès dilluns passat. 17:00 GRANS OBRES Selecció I presentació a càrrec de Raímon Colomer. LULLY, JEAN BAPTISTE: Alceste. tragèdia llrlca en cinc actes i un próleg. Jean·Phlllppe lafont, barlton. Colette Alliot-lugaz, soprano. Howard Crook, tenor. Sophle Marin·Oegor, soprano. Gilles Ragon, tenor. Jean-Françols Gardelli, barlton. Conjunt Vocal Sagittaríus. la Gran de Ecurie et la Chambre du Roy. Dir.. Jean-Ciaude Malgolre. (159m). 20:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Aiex Gorlna. 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d Albert Mallofré. 22:00 SOLISTES L'entrevista conduida per Joan VIVeS. 23:00 El CLUB 49 la música vista pels que la pensen; la veu dels composrtors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCió dels últims programes 0:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui I de sempre. Realitzat per Albert Mallolré. Repetició del programa emès d1marts passat 1:00 QUilt POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmlna Malagarrlga. Repetició del programa emès dimecres passat. 2:00 A TOT COR El programa de musica coral realitzat per Marc Canals I Pere Andreu Jariod. Repetició del programa emès eJ mateix dia. 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discog~fiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. DIUMlNGE, 6 D'ABilli. D0.2003 6:00 A FONS EL CICLE DE UEO. l'espai temàtic de catalunya Música Selecció i presentació: Eul.\lia Ben~o. Repebció de l'espai emès dtmarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repelició del programa emès el dissabte. 8:00 MATINAl Música per començar el dia que seleccJona 1 presenta Montse Aouilera 10:00 MAGNIACAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. OBRECHT, JACOB: Salve crux. Orlando Consort. (12m) GALUPPI, BALOASARE: Confilebor libí, Domine, motel. Gérard Lesne. V6ronlque Gens. Peter Harvey. 11 Semlnario muslcale. (35m). BRITTEN, BENJAMIN: Missa Brev(s. Arnau Farré, orgue. Cor Vívabdl (Petits Cantors de Catalunya). Dir.: scar Boada. (Bm}. 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de musica antiga reafrtzat per Joan Víves 12:03 PENTAGRAMA Programa de diVulgació musicat Guió i realització; Pere Burés i A1ex Robles.(Reemissló de programes ct'arxlu). 13:00 ElS GUSTOS RfUNITS Una selecció de Montse Aoullera que presenta Canmina Malagarriga. MOZART, WOlfGANG AMADEUS: S•mfoola n. 29, KV 201 (186a). Acaóemy ol Sl. Martm·l!Hhe-Fiekls. Oir : Nevme Marriner. (22m). RAKHMANINOV, SERGUEI: Oues peces per a piano a s1s mans. Brigrtte Engerer. Oleg l.la!senberg, Elena Bachkirova. (6m). TIPPETT, MICHAEL: Cinc Esplr~uals negres de 'A Child ol our T1me·. Christ Church Calhedral Choir. Quanet de corda Med1ci. Oir.. Stephen Oa.Jtlngton. (10m) STRAUSS, RICHARD: 'El cavaller de la rosa' • primera su1te de valsos. Orquestra FilharmOmca Txeca Dir.: Vladlmlr Ashken~ (13m) 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat muslcai.Rea1112al per X;¡vier Chavarrla. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguanl. Repetició del programa emès el divendres passat. 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA Reah17at per Jaume Radigales Setmana Santa i bpera. SCHÒNBERG, ARNOLD Mosss und Aron. òpera en tres actes. Franz Mazura. Ph!Up langridge. Orquestra I Cors Símfilmcs de Xlcago. D1r~ Georg Solti. 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Ma'lofré. 22:00 A FONS ElS tNltRPRETS CATAlANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Seleccl6l presentació: Eulàlia Beníto RepetJCló de l'espai emès divendres passat. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conètxer els músics nous 1 retrobar-nos amb els clàssics de sempre. selecció i presentació a càrrec d Alfred Celaya. 0:00 MÚSICA INTIMA L'espai cambrlsüc que selecciona I presenta Pilar Sublrà. <sn PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ AL CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Cartes Lobo. Repetició del programa emès dijous passat 2:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. Repetició del programa emès el mateix dia. 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realrtzat per Joan V1ves. RepetiCió del programa emès el mateiX dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d Albert MaJiofré. Repetició del programa em~ el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU PresentaciO de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilerl. Resum dels miUors programes da la setmana passada. DIU.UNS, 7 D'ABIUL D0.2003 6:00 AFONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L espai temélbc de catalunya Múslca.Selecció I presentació: EulAI1<1 Benito. Repetició del programa em~ dimecres passat 7:00 BunLETII AGENDA Butlletí de notfc1es en connexió amb Catalunya informació. Agenda muslr..'ll de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Víves. Recull d'obres breus. Inclou buU!etlns Informatius I agendèS musicals. 8:00 BUnLETfl AGENDA Blltlleli dè noticies en connexió amb catalunya Informació. Aoenda musical de catalunya Música. 8:06 MATINAl (Segona hora del programa). \ 9:00 aunlf111 AGENDA Blltlleli de noticies en connexió amb Calalunya Informació. Aoenda musical ~ Catalunya Música 9:07 CAPSA DE MÚSICA Musiques d'estits contrastats 1de compos1101s de tots ets temps. Selecció I present.leió a càrrec d'Ignasi l'lñol. MllHAUD, DARIUS: 'la creació del món', ballet. Orquestra Nacional de França. Dir~ leonard Bemstein. (17m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Concert per a plano I orquestra n. 4, op. 58. Maurizio Pollini. Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: Claudlo Abbado. (33m). SOR, FERRAN· Sis valsos, op. 17. Margarita Escarpa, gutlarra. (13m). MAHLER. GUSTAV: Simfonia n. 7. Orquestra de Cleveland. Dir.: Pierre Boulez. (75m¡. JOPL N, SCOT: Belhune Katla I Marlelle Labèque. (7m). PRDKOFIEV, SERGEI; L'amor de les tres taronges, suite op. 33a. Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme Jarvi. (1~ 12:00 G S INTEGRALS "les sèrtes amb opus d'Antonlo Vmldi" Realitzat per Raimon Colomer 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràftques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BunLETf DE NDTfCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dta a dia de l'actuahtal musicai.Realitzat per xavier Chavarrla. 15:00 UNMÓN DE MÚSIQUES Reali17at per Jordi Rou ra. 15:30 SO DE COBLA la música i les acttvrtats del món ~ la cobla. Realitzat per Ignasi l'li\ol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX. L espai temàtic de Catalunya Música. Selecció 1 presentació: Eulàlia Ben®. BARTOK, BÉLA: Concert per a violi I orquestra n. 2, Sz 112. ltzhak Pertman. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: André Previn. (38m). PIAZZOLLA, ASTOR: El Gran Tango. Alban Gerharól, violoncel. Rina Ookshlnsky, plano. (12m). 17:00 BUnLETII AGENDA ButlleU de nolfcles en conneXió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació reaJl17ada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. ZO:OO BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connmó amb Catalunya Informació. Aoenóa musical de Catalunya Musica 20:1 O ElS GUSTOS REUNITS Una selecciÓ de VICtòria Palma que presenta Püar Sublr.\. ROSSINI. GIOACHINO: "S'allontanano a~ine!', 'Selva opaca•. escena I romança de l'acle 2n de l'Opera 'GuQiem Telr. Angda Gheoro1u, soprano. Orquestra SimfòniCa de Londres. Dir.; Evenno P'idò. (9m). KALINNIKOV. VASILI: Segon moviment de la sirnlonla n. 2 en la M. Orquestra S•mfònica de l'Antiga Unió ~lica. Oir; Evgenl Svetlanov. (9m). BASIE, COUNT: "Shoul and feel it' Orquestra. D1r.: James Home (2m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Ouartet de corda op. 103 'lnacabar. L'Archibudelil. (11m). VERDI, GIUSEPPE: Obertura de l'òpera 'Nabucco' Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Claudlo Abbado. (Sm). GADE: Jalousle, tango. Orquestra de saló de Colònia. (4m). MOZART: 'Battl, balli o bel masetto··, 'In quall eccessi· ml tradl quell'alma Ingrata·, dues àries de l'òpera Oon Glovann. Cec11ia Bartoll. Orquestra de cambra de Viena. Oir : GyOrgy Ascller. (9m). LISZT, fRANZ: Rapsòdia hongaresa n. 14. Misha Dtchter, plano. (11m). KERN : Jockey on lhe carousel . Morton Gouló lla seva orquestra (4m). iii S' ¡¡¡¡¡¡- - .!:;! a ra~ ¡¡ 221 ~ ~- ""' S' I ~ ~ E 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 03 S' ¡¡¡ ,... e ""'' '""' ~r ~ 221 ;;;! =· sEl e; ¡:¡· ¡;¡ ¡¡¡¡; e 14 BLOW, JOHN· Preludi en Sol M Bradford Tracey. clavicembat (3m). VIVALOI, ANTONI O: 'Aneoro non molto', pnmer moviment del Concert per a VIOloncel en M1 b M, RV 408. Chnstine Busch, violi. Roel O~elllens. viOloncel. R~eh1er Van der Meer. víolon<:el 11. Ensemble ExpiOrat,ons. 01r. Roel OlettlellS. (4m). DVORAK, ANTONIN: ún1m moviment de la simfonia n. 7, op 70 Orquestra del Royal Concertgebouw. 011.: Nikolaus Harnoncourt. (9m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: 'Ah. dov·è il perfldo?', quintet final de l'Opera ·oon Giovanni'. Margarat Pnce. Oonna Anna. Sylvla Sass, Oonna Elvira. Stuart Burrows, Don Ottavio. Lucia Popp, Zerllna. Alfred Sramek, Masetto. Orquestra RlharmOnlca de Londres. 011: Georg Solti. (7m). HONEGGER, ARTHUR: La tempesta, preludi. Orquestra SlmfOniCII de la Ràdio Txeca a Praga. Oir.: Jirl Belohlavek. (6m) MOMPOU, FREDERIC: Le pas. Miquel Farr6, plano. (4m) 22:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de notrcles en conneJdó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Mlislca 22:1O ELS CONCERTS DECATALUNYA MÚSICA Temporada OBC Obres de MODEST MUSSORGSKI, JOHN WILLtAMS I FRANZ LISZT~ MUSSORGSKI. MODEST: Una 1\11 a la muntanya pelada. WILLIAMS, JOHN· Treesong, per a VlOII i orquestra LISZT, FRANZ: Ce qu·on entend sur la montagne. poema simfònic n. 1. .Àngel Jesus Garcia violi. Orquestra Simfònica de Barcelona i NaCional de Catalunya Oir.: Jan Latham Koenig. CONCERT enregistrat per Catalunya Mús1ca el dia s d'abril del 2003 a l'Auditori. TEMPORADA 200213. D:OO NOCTURN Musica per acabar el d1a Selecció 1 presenlacló: Alfred Celaya. 0:30 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMARTS, a D'ABRIL DEL 2003 7:00 BUTUETI I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya lnformac1ó. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Rec:ull d obres breus InclOu butllet1ns lnforma~us i agendes musiCals. 8:00 BUTlLETil AGENDA Butlletí de noticies en connex1ó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTlLETII AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DEMÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compasltors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Plnol. HAYON, FRANZ JOSEPH; Simfonia en re M., Hob.tf104, 'londres'. Orquestra SímfOnlca de la Ràdio del sud· oest d'Alemanya d'Stuttgart. Oir.: Roger Norrlngton. (27m). KODAlY, ZOLTAN; Psalmus Hungaricus. Tamils Oaróckzy, tenor. Alel(andru Agache, barlton. Cor de nens de la RMio·televisló hongaresa. Schola Cantorum Budapesttensts. Orqueslra del Fesbval de Budapest Oir: Georg Solti. (21m). SCHUBERT. FRANZ: Quintet per a piano i corda 'La fruiti' op. 114, O667. Ensabeth Leonslcaia. piano. Membres del Quartet Al ban Ber9. Georg Hórtnagel, corrtJi.baiX. (39m). flGAR, EOWARO: Nursery SUite. Orquestra Simfònica Anglesa. Oir~ Wdliam Boughton. (21m). BACH, JOHANN CHRISTJAN. Concert per a piano op. 13 n. S. Ingrid Haebler. Cappella Academica Wien. 011.: Eduard Melkus. (12m). STAAVINSKI. IGOR: Puleinella, ballet en un atie per a petit! orquestra amb tres veus soriS!es. Olga Borodina. John Mar1< Ainsley. Jldebrando d'Arcangefo. RlharmOnica de Berlfn. Oir.: Bemard Haltlnk. (40m). 12:00 GRANS INTEGRALS "Les sèries amb opus d'Antonio Vlvaldi". Realitza! per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al meroat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per xavier Chavarrta. 15:00 UN MÓN OE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SODE COBLA La mUsica i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:0S A RlNS El CICLE OE UEO. L'espai temàtic de Catalunya Música. Serecció i presentaci6: Eulàlia Benrto. HAYON. FRANZ JOSEPH: Dues cançons: 'Sailor's Sono' I 'Mermald's Song'. Mhairi Lawson, soprano. Olga Tverslcaya. pianolorte. Rachel Podger. violi. Oteg Kogan, violoncel. (Sm). HAYDN. FAANZ JOSEPH: Piercing Eyes. Recollectlon. OTuneful Voice i Content, quatre cançons. Mhairi Lawson, soprano. Olga Tverskaya, pianoforte. Rachel Podger, llioll. Oleo Kogan, violoncel. (12m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS; 'Oas Vellchen' KV 476. 'Oas Klndersplel' KV 598, dos lieder lrmgard Seefried, soprano. Erik Werba, piano. (4m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: 'Abendempflndung', lied Renê Jacobs, tenor. Konrad Junghl!nel , lfaOt (Sm). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: 6 lleder. Robarta Aiel(ander. soprano. Glen Wilson, planoforte. (18m). MOZART.WOLFGANG AMADEUS: 'Wiegenlied' (Cançó de bressol), K.3SO. Oagmar Schellenberger, soprano. Semjlon Sklgin, piano. (3m). 11:00 BUTUÉTI l AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIOO Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardlis. 20:00 BIITiLETI I AGENDA Butlleti de notitíes en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VIC!Dr!a Palma que presenta Pilar Subirà. HÀNOEL. GEORG FRIEORICH: 'AUelura·. de l'oratori El Messies. Academy and Chorus ot St. Martm·in·theFields. 011.: Nevíile Marrtner. (4m). FITZGERALOIELLINGTON: 'Ouke's place'. (1966) Ella Aturald. The Duke Ellington Orchestra. (Sm). BRAHMS, JOHANNES: 'De l'amor etern', lied. Catherlne Malfrtano, soprano. Robert Tweten, plano. Enreoistrament fet per Catalunya Música el dia 17 de desembre del 2000 al Gran Teatre del Uceu dins de la Temporada 200012001. (4m). MERTZ. JOHANN KASPAR: 'El Carnaval de Venècia, Op. 6'. Raphaella Smits, guitarra. (3m}. MONTSALVATGE, XAVIER: 'Cançó amorosa· Ana lbarra, soprano. RuWR Femandez, poano (4m). DVORAK. ANTONIN 'Lento maestoso · Vlvace. quasi doppfo movlmento • lento · Vivace', darrer moviment del Trio amb piano op. 90, 'Tno Oumky'. Trio Beaux Arts (Sm). HEATH: Resonant emobons. Che! Baker, tropmeta. Art Pepper, saxo conttan. Pllil Urso, saxo tenor. Cart Perldns. piano. Cums Counce, contrabaix. Larance Marable, bateria. (6m). BOllO, ARRIGO: 'l'altra notte in fondo al mare', de l'Opera Mefistofele. Renata Tebaldl. Marlo del Monaco. Orquestra de l'Acadèmia de Santa Cecma de Roma Oir: Tulllo Serafin. (Bm). BARTOK, BéLA: Sonatina per a piano. Oezso Ranld. (4m). STRAUSS, RICHARD: Don Joan, poema slmfOnlc op. 20. Orquestra Estatal de Dresden. Dir.: Rudolf Kempe. (16m) RAKHMANINOV, SERGUEI: Vocallse, Op. 34 n. 14. Nelly Lee. soprano. Orquestra SlmfOnlca de I Acadèmia de Novoslblrsk. Oir.: Amold Kats. (8m). DONIZffil, GAETANO; 'Benedette queste carte ... Oella crudele lsotta', escena i cavatina de l'acte primer de l'Opera en dos actes 'L'Eiisir d'Amare·. Barbara Bonney, soprano. G6sta Winberg, tenor. Antonella Bandelll. Cor I Orquestra del Magg10 Musicale Fiorent1no 011~ Gabriele Ferro. (Sm). COLTRANE. JOHN: Trane's blues. Mdes Dav1s Quintet (Sm). BOCCHERINf, lUIGI: 'Amoroso·, últim mOVtment del DivertJmento Terzo en La M. Piccolo Concerto W~en. (6m). GRIEG. EOVARO: Peer Gynt, suite n. 1. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: R. Leppard (14m). 22:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música 22:1O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de FRANZ SCHUBERT I HUGO WOLF.: Selecció de lleder. Mlchelle Breedt, mezzosoprano. Wollram Rleger, plano. Enregistrament fet per Catalunya Musica el dia 7 de setembre del 2001 a l'esglêsla de Santa Maria de Vilabertran. IX SCHUBERTIADA A VIlABERTRAN. (71m). D:OD NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció 1 presentació: Alfred Celaya 0:30 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d avui i de sempre. Realrtzat per Albert Mallofré. PROGRAMACIÓ Dl NIT RepetiCió dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repet1ci6 del programa em6s el mateíx dia. 4:30 GRANS INTEGRALS RepetiCió del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS RepetiCió del programa emès el mateix dia. DIMECRU, 9 D'ABRIL DEL 2003 7:00 BUTtlETI I AGENDA Butlletr de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el din presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. inclou butlletins Informatius i agendes musicals 8:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya lnlormacló. Agenda musical de Catalunya Música 8;06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI i AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya InformaCió. Agenda musical de Catalunya Müslca 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils comrastns i de compositors de tots els temps. Se~etQ¡¡ presentació a càrrec d'IOilaSI PinG. BOYCE, WILLIAM; Simfonia n. 4. Academy of St Martin-in-the-fieijs. Ot Neville Marrtner. (Sm}. MENOElSSOHN, FELIX: RIKldó Capriccíoso, op. 14 Mikhall Ptetnev, piano. (1m). ROSSINI, GIOACCHINO: Stabat Mil« Krasslmíra Stoy.mova, soprano. Pern lang, mezzo. Bruce Fowler. t!nof. Dlnê Borowsld, baix. Cor de cambra de i! RIAl de Berlin. orr.: Marcus Creed. (51m). DVORAK. ANTONIN: Simfonia n. 3 en¡¡¡) M. Orquestra Simfònica de Londres. (),¡: fsMn Kertész. (36m). FALLA, MANUEL DE: Noches en los jardines de España. Daniel Barenboim, piano. Orquestra SlmiOnlca de Xlcago. Oir.: Placido Domingo. (24m). GEMINIANI, FRANGESCO: Sona1a PI!1 guitarra. violoncel I clavecí n. 2 (de 't'ili de tocar la guitarra"). Làszló Szendrey·Karper Ede Banda. Jinos Sebestyên. ~10m). BARTOK, B LA: Sulle d"EI mandarl meravellós', op. 19 Sz 73. Orquestra Philharmonla Oir.: NeemeJta (20m). 12:00 GRANS INTEGRAlS "Les sènes amb opus d'Anlonio 'lll'llt!/ Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úlllmes 110Y81J'.s discogràfiques aparegudes al mertr. ¡ càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musíeal.&IIU per xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO OE COBLA La música i les activitals del món de b cobla. Realitzat per Ignasi PtftoL 16:05 AFDNS BlANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espai temàtic de CalaiUil)'i Múslca.Seleccló i presantaciO: Eulàlia Ben ito. MOMPOU, FREDERIC: Charmes Antoni Besses, plano. (1 0m). OUKAS, PAUL: Varlacfons. Interludi Ird sobre un tema de Rameau. Klaus Schllde, piano. (18m}. ALKAN: Concert de cambra op. 10n.l Marc·André Hamelln. piano. Orques!ll SimfOnica Escocesa de ta BBC. Dir: lllr..'• Brabb1ns. (14m). LISZT. FAANZ: Rapsòdia hcnoaresa n. 2. Mislla Oichter, plano. (!lm). 11:00 BUTtlE'rf l AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya lnformati6. Agenda mUSieiill Catalunya Música 11:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a paltlf de liS petiCiOns delS nostres oients. ~ 1 càrrec d'Olga Cardús. 2.0:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de notkies en conll8Xi6Catalunya Informació. Agenda mll$li;IIOI Catalunya MUsica 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecOO de VICtòria Palma que presenta Pilar Subirà. GILLESPIE/FULLER: 'I wail8d for ra! Tommy Flanagan, piano. (Sm). ROSSINI, GIOACCHINO: 'Largo al factotum', ària de l'Opera 'El barflel ~ Sevilla'. Omitri HvorostovskY, barfioo. P!uiJMIIl' Orchestra. Dir.: lon Marin. (Sm). BACH, JOHANNSEBASTIAN: Ten:er moviment del concert italià, BWV97l. Jacques Louss1er, plano. Vincent Charbonnier. contrabaix, André Arplno. bateria. (3m). GARRETA, JULl: Frisança. sardana. Cobla La Principal de la Bisbal. Dir.: 51 Francesc Cassú. t4m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: 'Gn~,l( ~ • . Mateu. Sant seoons sló s Pa. la de Kathleen Femer. Orquestra Al~ Londres. Oir.: Adrian Boull • CLAVÉ, ANSELM: 'les Aors de (6mko· PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA ~MANH. ROBERT: O~rtura 'Manfred', Musiques d'estils contrastats i de composrtors de tots els remps. Selecció i OQ. 115. presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. Oll¡aestra SimfòniCa de la Ràd1o de BACH. JOHANN SEBASTIAN: Concert de Bttera. 01t.; Rafael Kubelik. (12m). Brandenburg n. 3, BWV 1048. PONCHIEW. AMILCARE: 'Enzo Grimaldo. 11 Gianllno ArmoniCO. Dir.: Giovanni ?rtttpedi SamaftOr', duet de l'òpera la Antomni. (11m). GO:ooda. BRAHMS, JOHANNES: Concert per a violi i Cario Beroonzi. tenor. Dietrich Fischer· orquestra. op. 77. Dieska!J. bariton. Orquestra Simlòmca de ta Pinchas Zukerman, violf. Orquestra de RMiO de Baviera Dir. Jesus López Cobos. Paris. Dir.. Daniel Barenboim. (41 m). (6m). GLUCK, CHRISTOPH WILLIBALD: 'Che MAI.IIECKISIGNORELLI/PARISH: 'Stalrway farò senza Euridice·. d'Orfeo ed Euridlce. lotllesUrs'. Jeenifer larmore. Orquestr.l Nacional serge Chaloff, saxo baríton. Sonny Clark, Gal lesa. Oir.: Cario RiZZi. (Sm). plallO.leroy Vinnegar, baix. Phllly Joe BROTONS, SALVADOR: Simfonia n. 3, .tones. bateria. (Sm). op. 59. RAKHMANINOV, SEGUE!: 'Andante con Orquestra Simfònica del Vallès. Dir.: moto', segon moviment de les Danses Salvador Brotons. (22m). slmfòolques per a dos pianos, op. 45. Dmitrl Alexeev i Nlkolai Oemldenko, plano. PURCELL, HENRY: Love's goddess sure was bllnd, oda per l'aniversari de la Reina (Bm). Mary, 331. BEftNSTEIN. LEONARD: 'Tonlght' I ·Maria', Gllllan Fisher. Mary Seers. James Bowman. de West Slde SWry. Nlgel Short Mark Padmore. Andrew Tuse, Josep carreras. Orquestra de cambra Anglesa. Dir. Antoni Ros MarM. (6m) Mlcllael George. Robert Evans. The Klng's SCiiUBERT, SCHUBERT: llon moviment Consort. Dir.: Robert King. (22m). (AdagiO) de la Fantasia per a plano, D. 760 FAURE. GABRIEL: Sonata per a violf i plano n.1, op. 13. Wanderaf Rafad Orozco. (6m). Shlomo Mmtz. violi. Yeflm Brontam. piano. VERDI, GIUSEPPE: 'Favella 11 Doge ad (27m). Ame ia Gnmakhr. duet de l'òpera Sl mon NIElSEN, CARL Simfonia n. 1, Op. 7. Orquestra Simfònica de ia Ràdio Sueca.. 8or:calie9ra. Otr_ Esa·Pekka Salonan. (32m}. 11et1a TOO!dy, soprano. Joan Pons. b.lrfton. Ollloestra de l'Òpera Honganesa. 01r.: Ervin 12:00 GRANS INTEGRALS llitlcs.(l3m). "les sèries amb opus d"Antonio Vrvaldi". LMiiGSTOWANS: "The Ruby and the Realitzat per Raimon Colomer. P&rr 13:00 NOU PUNT NOU ~ Mlttllell. trompeta. nna BrOOks, saxo Presenlaeló de tes últimes novet3ts ltJ'«. Ke!!ny Dt!'N. piano. Paul Chambers, discogràfiques aparegudes aJ mercat. a taíx. Art Taylor, bateria. (Sm). càrrec de Montse Aguilera. POPULAR: 'Ba1o el cielo de Sevilia", del 14:00 eunLETI DE NOTICIES Pa.'lomoruno, 14:04 ENTRE CLÀSSICS Teresa BerQanza. mezzosoprano. Gerardo El dia a dia de l'actualitat muslcai.ReaJitzat Nuftez. gurtarra Orquestra Simfònica de per l<aVJer Chavania. londres. D11~ José Mana Cano. Joan 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES A:bert Amargós (6m). Realitzat per Jordi Roura. 2l:OO BUTLLET(I AGENDA 15:30 SD DE COBLA 8u1f1etf de noticies en connexió amb La música I tes activitats del món de la CatalUnya Informació. Agenda musical de cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. Catalunya Música. 16:05 A FONS 22;10 ElS CONCERTS DE CATALUNYA LES VEUS DEL SEGLE. L'esr:l rematic de MUSICA Catalunya Música. Selecció presentació: 1'11~tat per Allred Celaya Eulàlia Benlto. MAHtER, GUSTAV: Simfonia n. 2 Jennlfer larmore 'Resurrecció'. GLUCK, CHRISTOPH WILLIBALO: 'Che Marjan.¡ llpovsek, mezzo. Orquestra larò senza Eurldice·. d'Orfeo ed Eurid1ce. national d'Espanya. Oir.: Rafael FrOhbeck Jeenifer Larmote. Orquestra Nacional de Buroos. Gal-lesa. Dir.: Cario Rlzzl. (Sm). Enregistrament fet per Catalunya Música el BIZET. GEORGES: "Habanera·, de l'òpera dia 22 d'octubre de 1999 a l'Auditori de Carme n. l!wJona (118m) Jennifer larmore, mezzosoprano. Anloine 1:00 NOCTURN Palloc. plano. Mús.ca Der acabar el dia. Selecció 1 Enreg1strat per Catalunya Música el dia 4 Plesenl.ldó: Alfred Celava de novtmbre dei2DOO al Gran Teatre del t30 QUI T~ POR DEL SEGLE XX? liceu. Temporada Liceu 2DOO1,¡ mL,Q dels últlms cent any1, 2001.RECITAL de JENNIFER L.ARMORE. eorr.~ amb un convidat Un programa (3m). de Camina M4Ja0arnga STRAUSS, JOHANN: Dues ànes de Die Aedermaus. Jeeniler larmore. Orquestra NaclonaJ PIOGfwMCIÓ Dl NIY Gal lesa. Oir~ Cario Rizzl. (7m). ~..tió dels llltíms programes HANDEL, GEORG fRIEDRICH: 'AIIampo 1:38 CAPSA DE MÚSICA delrarmr. de l'òpera Giulio Cesare. =programa em~ el matei.X dia. Jennifer larmore. Concerto Kiiln. Oir.. INTEGRALS René Jacobs. (4m). ~~~et programa emès el matel~ dia. DONIZETTI, GAETTANO: Ària de f òpera USTOS REUNITS 'Lucrezla Borola'. ~tJCió dei Programa em6s et mate1~ dia. Jeenifer larmore. Orquestr.l Nacional DUOUS, 10 D'ABRIL DEL 2003 Gal lesa. Dír.: Car1o Rizzl. (Sm). MONTEVERDI, CL.AUDIO: "Addio Roma•, 7:CD ~UTLLETII AGENDA comiat de Roma d'Ottavla, de 1de noticies en connexió amb l'lncoronazlone dl Poppea, ~:¡t¡¡unya lnformacfó. Agenda musical de Jennller larmore. Concerto Vocale. Dir.: unya Música René Jacobs. ÀSm). 7~ MAnNAL ROSSINI, GIO CCHINO: 'Mura fellrJ•, Ma = : r començar el dia presentada per de l'òpera 'la donna deltago•. bot!letl s. Recull d'obres breus. Inclou Jeenlfer larmore. Orquestra Nacional t.oo 8ns lntornmtlus i agendes musicats. Gat-lesa. Oir.: Carlo Rlzzl. (10m). ~· .UTlLETI I AGENDA DELIBES, LEO: Duettlno 'Vlens Mallka...' Ca~denotlcles en connexió amb de i'òper'a la~mil. ea~ll'follnl_ormacfó. Agenda musical de Hei·Kyung Hong, soprano. Jennifer tea nya Mus1ca. larmore, meno-soprano. Orquestra de la f MAnNAL Ràdio de Munte. Dir.: Jesús lópez Cobos ~ra del programa). (6m). &· J8ti LETit AGENDA IVES, CHARLES: 'My Nabve L.and'. _ de "otlcies en connexió amb Jenn1fer larmore. mezzo-soprano. Aotoina ~ tradldonal catalana. ~I Ol: ll l a;e 1!11.1 Q'l; [" ~~ Ueder Carn~ ra. 01r Josep Wa. z :let Palloc, piano. (2m). 17:00 BunLrn I AGENDA Butlleti de no11cies en connaxió amb Catilunya lnformaoó. Agenda mUSical de Catalunya MúsiCa. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Prooramat~ó realotz.lda a partlr de les peticions dels nostnes oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BunLETI l AGENDA BuUieti de noticies en connex1ó amb Catalunya InformaCió Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòna Palma que presenta Pilar Subirà. HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Duet 'The Lord ls a man ot war..:, de l'oratori 'Israel en Egipte'. David Thomas, Jeremy White, baixos. Taverner Players. Dir.: Andrew Parrot. (Gm). COMDENIGREEN/STYNE· 'The party's over'. Aaron Bell Trio. (4m). POPULAR: Cants d'amor, lradlclonal d'Itàlia. Cor Padano di Piadena. (Sm). ZELENKA. JAN DISMAS: Primer moviment del Caprfccio IV en la M. Das Neu-Eróffnete Orcheslre. Dir~ Júrgen SOnnentlte~). SANCHEZ GA, CARLOS: Aquarel.les lnfanbls Alberto Ureta. p~ano. (7m). VAUGHAN WILLIAMS, RALPH 'lento moderato', segon moviment deia Simfonia n. 3 'Pastorar Yvonne Kenny, soprano. Orqueslra Simfònica de Londres. 011.: Bryden Thomson. (9m). MARAIS: "les fétes cllampestnes•, de la Surte d'un gout etranger. Jordi Savall. baiX de viola. Ton Koopman, clavecí. Hopkinson Smlllt, guitarra barroca (Sm}. GDLSON, BENNY: 'I remember Chfford' Benny Golson Quartet (12m). MAHLER, GUSTAV: Simfonia n. 2 'Resurrecció" Mar¡ana llpovsek, mezzo. Orqueslra nacional d'Espanya. Oir.· Rafael Frühbeck de Burgos. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 22 d'octubre de 1999 a t'AuditOri do Barcelona. (118m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: "Molto ada3,lo'. segon movlmont del Quartet de cor a. op. 59 n. 2. Quartet Takacs. (15m). MILLER: 'Bernie's Tune' (Gerry Mul!lgan). The Gerry Mulligan Quartet. leo Konltt. (4m). DONIZETTI, GAETANO: Duet de l'acte lloo 'Ouanto amoret', 'Una 1enera occhlatina', de l'òpera Eiis11 d"Amore. Katia Ricciarelll. Oomenico Trimarchl. Orquestra Simfònica de la RAl de Tori. Dir.: Claudio Scimone. (7m). ALBENIZ. ISAAC: 'Asturias', transcripció per a ourtarra de Urrega-Romero. Pepe Romero. gu,tarra. 16m). WALTHER, JOHANN JACOB: Sonata en SOl M. 'lm1t1Ció del Cucur. Musica Anbqua de Colònia. Oir. Reinhard Goebel. (8m). 22:00 BunLETf i AGENDA Butlletí de notícies en connex!~ amb Catalunya Informació. Agenda musical de Cat3lunya Musica. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de FELIP PEDRELL I JOAQU(N TURINA.: PEDRELL, FELIP: 'Exallaclón', simfonia. Esquisses simfòniques. TURINA, JOAOUIN La procesión del Rocro . Fernando Pucholl Ana Bogant, plano a quatre mans. CONCERT e~lstrat per Catalunya Música el dia 23 de g de 1991 a la Casa Llotja de Mar. FELIP PEDRELL I EL SEU ENTORN. (66m) 0:00 NOCTURN Múska per acabar el d1a. Selecció i presentació: Alfred Celaya 0:30 JAZZ AL CAVA El jazz d avui a Catalunya Música. Real•tzal per Carles Lobo. PROGRAMACIÓ Dl NIY Repetició dels utti~ proorames 1:30 CAPSA DE MUSICA Repeticl6 del proorama em~ el mateix dii. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del proorama em~ el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa em~ et matetx dia. DMNDRES, 11 D'ABRIL Dl12003 7:00 BunLETI l AGENDA ButlleU de nolícies en connexió amb Catalunya Informació, Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexló ~mb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Musica. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTllETI I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compos1tors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d Ignasi Piñol. ARRIAGA, JUAN CRISOSTOMO DE; Simfonia en Re (versió ono1nal). Le Concert des Nacions. Dir.: Jordi Savall. (29m). BERNSTEIN, LEONARD: Set aniversaris. Leonard Bemstem. piano. (10m). SCHUBERT, FRANZ: M1ssa solemnis n. 6, o950. Luba Orgonasova B~rgit Remmert. Deon van der wan. Wolfgang Hollma1r. An1on Scharinger. Cor Amold SchOnberg. Orquestra de Cambra d'Europa. Oir.: Nikolaus Harnoncourt. (52m). TELEMANN. GEORG PHillPP: Trio· sonata per a fiauta de bec, oboè 1b.c. en do m. Camerata de Colònia. (11m). PAGANINI. NICOLO: Concert per a violf i orqueslra n. 2, op. 7 llya Grubert, violf. Orquestra de Cambra de Moscou. Dir.: Constante Orbelien. (30m). HINOEMITH, PAUL: Danses slmtòn[ques. Orquestra Filharmònica BBC. Oir.: Van Pascal Torteller. (28m). 12:00 GRANS INTEGRALS 'les sèries amb opus d'Antonlo V1V3Idl". Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aouilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a diOl de l'actualitat muslcal.ReaJrtzat per xavier cnavarrla 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA li musiCa lles activitats llei món de ta cobla. Realitzat per Ignasi Pinol. 16:05 A FONS ELS llll'tRPRETS CATAlANS. l'espai 1ematic de Catalunya Música. Selecció 1 presentació: Eulàlia Benito. Jordi Masó MOMPOU, FREDERIC: Cançó i dansa n. 7. Jordi Masó. piano. (3m). MONTSAlVATGE, XAVIER: serenata a lydia de Cadaqués. xavier Relats. Jordi Masó. (10m). RUERA, JOSEP MARIA: "Tocs de festa', sardana per a piano Jordi Masó, plano. (4m). SERRA. JOAQUIM: Trio en MiM per a vioU. vioioncetl plano. Sanliago Juan, vtoll. Manuel Martinez del Fresno, violoncel. Jordi Masó, piano. (28m). GERHARD, ROBERT: Dos apunts. Jordi Masó, plano. (4m). 17:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletí de notfciP.s en conoexló amb Catalunya Informació. Agenda musiCal de Catalunya MQsica 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació rea!rtzada a partir de les -Al ¡;¡;- ~ a ~: ¡¡;¡ 221 ~ :::!. ...... S" a ~- il ~ e 15 PROGRAMACIÓ DE CATALU.NYA MÚSICA petiCions dels nostres o~ents. Presentació a càrrec d'OIOa C<Jrdús. 20:00 8UTLLETf I AGENDA Butlletl dt notícies en connwó amb Catalunya ln!orfllaCló Aoenda musical de C<Jtllunya Mús:ca, 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecclo de Vlclòna Palma que presenta Pilar Subu'à SHAVERS: 'Undecided'. Stephane Grapelli. Mart1n Taylor Cla1re Mart1n. (4m). ROSSINI, GIOACCHINO: 'Dí tant' palpite', Alia de l'acte pnmer de l'òpera 'Tancredr. Manlyn Horne, mezzosoprano. Orquestra del Teatre La Fen ice Dir.: Rall Weikert. (3m). BIZET, GEORGES: Minuet de la segona suile d'orquestra de l 'Ar1eslana. Orquestra Ciutat de Granada. Dir.: Josep Pons. (4m). WEill, KURT: 'Mack the knife' ltthak Perlman, violi. Oscar Peterson, plano. Herb Ellls, guitarra. Ray Brown, baix. Grady Tate, bateria. (3m). SAMMARTJNI, GIOVANNI Concerto grosso n. 6 Ensemble 415. Dir.: Chlara Banchinl (8m). LEON· 'El vol d'un ocell', gran vals. Jordi Fígaro. llabiol solista. Cobla Sant Jordi. Dir.: Jordi León. Enregistramenl ret per C<llilunya Música el dia 26 de juliol de 1996 a la Plaça del Rei, Barcelona. FESTIVAL D'ESTIU 'GREC 96•. UN DIVERTIMENT MUSICAL PER A COBLA: 'Música de QUIOSC I d'envelar. (8m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN · 'Allegretto", 111 moviment deia Sonata per a piano n. 17, op. 31 n. 2 'Tempesta'. Clara Haskil. (Sm). MctiENRY; 'Oid Tuna" Bill McHenry, saxo tenor. Ben Monder, gurtarra Retd Anderson, baiX. Gerald Cleaver, bateria, (4m). SCHUBERT, FRANZ: 'Andante un poco mosso·, segon moviment del Trio amb piano n. 1 en sl bemoll M. D. 898. Jacques Thibaud, Violi Pau Casals, violoncel. Alfred Cortot, plano. (Dm). VITALI: Sonata ·u Guldonr Ensemble 'Aurora·. (Sm). DEBUSSY, CLAUDE: 'Fetes', dels Nocturns. Cor John Alldls Orquestra New Phllharmonla. Dir.: Pierre Boulez. (7m). BRAHMS, JOHANNES: 'Denn alies F!elsch. es 1st wle Gras', segon fragment del Rèquiem alemany, op. 45. Cor I Orquestra Slm!bnlca de Xicago. Dir.: Georg Solti. (15m). GERSWHIN, GEORGE: Tres preludis per a plano Mlchel Legrand. (Sm). SIMONS 'Marta'. Pl~cldo Domingo, tenor. Orquestra Simfònica de Londres:Dir.: Karl-Heinz loges.. (3m). PROKOFIEV, SERGUEI: 'Andantrno', primer moviment del Concert per a violi I OlqU!Stra n. 1, OP. 19, lydra Mordkovttx. Orquestra Nacional Escocesa. 011.: Neeme ~rvl. (10m}. SAOERO, GENI: 'Era lavo·, cançó de bressol SICiliana VICtbria dels Anoels. soprano. Smfon~a of London Dir. · Rafael Frühbeck de Burgos. (3m). 22:00 BUTLLETfl AGENDA Butlletí de nolicies en connexió amb catalunya lnformarló. Agenda musical de C<ltalunya Musica 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de JUAN G0MEZ CHICUELD. JOAN ALBERT AMARGOS, OUINTERO LEON I • ~ •.Y.IYAI:_DI. At!10NIO: La Senna festegg1ante, OUIROGA i MARJO MAYA.: SefeociÓ smll31a a tres. d'obres. lella ~beriL Helga Müller. Siegmund , MIQuel Poveda. cante. Juan Gómez CHICUELO. guitarra. Joan Albert Amaro~.• ''. Nlmso~n;.~ppella Coloniensis Dir.; p1ano I d1recció. Big Ensemble del Taller de ' :_..CIMÜI. S(,mbne. (90m). IIRil~ell. ANTON: Srmlonta n. 5. Múslcs Drr; Joan Albert Amargós. Orquesl/a Filhanmbn¡ça de Viena. Oir.. Enregislrament fet per catalunya Música el Bennard Ha1bnk. (nm). dai 11 d'octubre del2001 a I'Audrton de 20:03 l'AUDIOVISUAL Ban:elona. AUDITORI XXI: CICLE JAIZ. Un programa d Alex Gor>na 'TETE MONTOUU' (89m). 21:03 CATALUNYA JAZZ 0:00 NOCTURN Un programa d Albert Mallo!ré. Música per acabar el dia. Selecció i 22:00 SOLISTES preserrtació: Alfred Celaya. l 'entrevista condu1da per Joan Vrves. 0:30 HIDROGEN 23:00 El CLUB 49 El programa deies noves músiqu~ la música V1sta pels que la pensen; la veu Realitzat per Albert Reguant. dels compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ DE NIT RepBI/ció dels últims programes PROGRAMACIÓ Dl Nn 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repellció dels últims programes Repetició del programa emès el mateix dia. 0:00 CANÇONS, DE MATINADA 4:30 GRANS INTEGRALS Les cançons d'avui I de sempre. Realitzat Repetició del programa emès el mateix dia per Albert Mallofré. Repetició del programa 5:30 ELS GUSTOS REUNITS emès dimarts passat. Repetició del programa emès el matebc dia. 1:00 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? La música dels ultims cent anys, DI.SSA81'E, 12 D'ABRIL compartrda amb un convidat. Un programa DEl. 2003 de Canmina Malagarrlga. Repetició del 8:00 MATINAL programa emès dimecres passat. Música per començar el dia que selecciona 2:00 A TOT COR r presenta Montse Agullera. El programa de música coral realrtzat per 10:00 A TOT COR Marc Canals I Pere Andreu Jarlod El pro<;¡rama de música coral realitzat per RepetiClò del programa em6s el mateix dia. Marc Canals i Pere Andreu Jariod. 3:00 El GRAN SEGLE 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per El programa de música ant1ga reanttat per Joan Vrves. Repetició del programa emès Joan Vrves. el mateiX dia 12:03 PENTAGRAMA 4:00 CATALUNYA JAZZ Programa de divulj¡ació musical. Guió i Un programa d'Albert Mallo!ré. Repetició realització: Pere Burés 1 Àlex Robles. del programa emès el matei~ dia. 13:00 ElS GUSTOS REUNITS 5:00 NOU PUNT NOU Una selecció de Montse Agullera que Presentació de les úij1mes novetats presenta carmma Matagarriga. discogràfiques aparegudes al mercat. a BEETHOVEN, LUDWIG VAN Obertura càrrec de Montse Aguilera . Resum dels Egmont. op. 84. m111ors programes de la setmana passada. Orquestra Philhanmonia. DiT· Herbert von Karajan. (Sm). DIUMENGE, 13 D'ABRIL MERTZ, JOHANN KASPAR: 'Tarantel.la', del DEL 2003 recuii'Sons de bard', op. 13. Adam Holzman, guitarra. (4m). 6:00 A FONS El CICLE DE LIED. L'espai temàtic de MENOTTI, GIAN CARLO: 'Allegro Catalunya Mús1ca Selecció 1presentació moderato·. 1r mov. del Concert per a vlolf I Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès orquestra. Jennlfer Koh. violi. Orquestra del Festival dimarts 7:00 ElS GUSTOS REUNITS de Spoleto. Dir.: Richard Hlckox. (13m). Repetició del programa emès el dissabte. CHAMBLEE, EDOIE: 'Twenty years arter". 8:00 MATINAL Eddie Chamblee, saxo tenor. Milt Buckner, orgue. Roland loblfgeols, baix. Panama Música per començar el dia que selecciona presenta Montse Agullera i trombó. Cooper, Buster bateria. Francis, 10:00 MAGNIFICAT (4m). El programa de música religiosa que HAYDN, FRANZ JOSEPH: Primer moviment de la simfonia n. 50. 'El foc'. selecciona i presenta Raimon Colomer. The English Concert. Dir.: Trevor Pinnock. COPLAND. AARON Tres motets. (4m). Corydon Singers. 011. Mattllew BesL (9m). LULLY, JEAN BAPTISTE: Dbdt Dominus. HAYDN, FRANZ JOSEPH: motel 'SchOpfungsmesse' (Missa deia creació), Les Arts Aorissants. Oir.· William Christie. Hob. XX11:13. (Sm). Ruth Ziesak, soprano. Bennarda Fink. MAHLER. GUSTAV: Tempo dí Menuetto de contraiL Chrisloph Prégardlen. tenor. Orrver la Simfonia n. 3. en re m. Widmer. baix. Cor Monteverdo. Solistes Orquestra Simfòaíca Alemanya de Berlin. Barrocs Anglesos. Dir.: John Eliot Gard1ner Dir.: Kent Nagano. (10m). (4tm). 14:00 ENTRE CLÀSSICS GUERRERO, FRANCISCO: 'Pater Noster", a 8veus. Resum se1rnanal de l'actualitat musicai.Reafrtzat per l<avter Chavarna. (;apella Reial de C<Jtalunya. Hespèuon XXI. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Dir: Jordi Savall. (5m). Rearrtzat per Jordi Roura. 11:00 El GRAN SEGLE 16:00 RAZZLE DAZZLE El programa de musica antiga realitzat per El teatre musfcall els musrcals de Joan Vrves. Broad'.vay a Catalunya Música. Realrtzat per 12:03 PENTAGRAMA xavier salvà. Repetició del programa emès Programa de divulgació musical. Guió i dilluns passat. reah12ació: Pere Bur6s I Àlex 17:00 GRANS OBRES Robles.(Reemissió de pro<;¡rames d'andu). Seleccló I presemació acàrrec de Raimon 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Colomer. Una selecció de Montse Agullera que presenta canmna Malaganioa. BACH, JOHANN SEBASTlAN: Conart~ 1 clavicèmbal i orquestra n. 7. f!W./tost Orquestra Barroca d'Amsterdam. ~ director T~!n Kooprnan. (13m). SAJNT-SAENS. CAMillE "Des pas~ raltée', op. 141 n. 1 Cor Monteverd1. Dir.: John Ellot Gar<'..ur. (5m). ROSSI NI, GIOACCHINO: Obertwa 11! I òpera 'lltaliana in Algeri'. L'Orquestra del Segle XVIII. Oir~ fnll¡ Brúggen. (8m). MENDELSSOHN: Últim moviment 11! l'octet, op 20. Conjunt Hausmusik de Londres. (6m¡. SOR, FERRAN: Divertlment op. 38. Duo Chomet·Gazé. (7m). COPLAND, AARON: John Henry: (Una balada del tren per a orquestra). Orquestra Cincinnatí Pops. Dir.: Erich Kunzel. (4m). PROKOFlEV, SERGEI: 'Obertura sable temes jueus' per a plano, clarinet I qUQI de corda, op. 34. Michel BéroH, plano. Michel Portal clarinet. Quartet Parrenin. (9m). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de I actualitat musical.Realitzat per l<avler Chavarna. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 16:00 HIDROGEN El programa de les noves musiques. RealitZat per Albert Reguant Repetícllll!: programa emès el drvendres pass¡L 17:0.0 UNA TARDA A L'OPERA Realitzat per Jaume Raó!Qales. Setmana Santa I ~pera PUCCINI. GIACOMO: Suor Angèl.i2. ~ en un acte. Renata Tebald1, Giulle!l3 S1mí0nato. (52) MASCAGNI, PIETRO: C4va/leril roslial Òpera en un acte. Placido Domif190, Elr2 Obtaztsova. Fedora Batbieri, RenalO Bruson, Alexe Gall Cor I Orquestn ~ l.l Scala de Milà. Oir.: Georges Prêtre (JU1 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofrn. 22:00 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'esjlll temàtic de Catalunya Música Selecoó I presentació: Eulàlia Benlto. Repe1lcló de l'espai emès divendres passat. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèiXer els múSics nous i retrobar-nos amb els clàssics de semPI! Selecció 1presentació a càrrec d'Alfred Celaya. 0:00 MÚSICA INTIMA l 'espai cambrístlc que selecclona i presenta Pilar Subirà. PROGRAMACIÓ DE NIT Repeticló dels últims pro<;¡rames 1:OO JAZZ Al CAVA El ¡azz d'avui a catalunya Música. ~ per Carles lobo. Repetició del progr!lill emès dijous passat. 2:00 MAGNIACAT El programa de música religiosa Q!lf seleCCiona i presenta Raimon COlOmJ. Repetició del programa emès ef ~& 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiQa ru.l~ Joan Vrves. Repetició del progratnl.,... el mateiX dia. . 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofri. ~ del programa emès el mateiX dia 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al melti'~ càrrec de Montse Agullera. Resun:_.J millors programes de la setmana 1"'- rET!CIONS DE 1.\ TAllO.\ !lE !.'OIENT: TeiMon: 93-202-35-35 Fux: 93-306-92-01 Jo~Mail: tut·d~td(•luit•ntC("alrndio.c.·om 16 Fr.qíli·nrit•• dr Cnlalunya \lú•lea l"" coiiiAJ'qu•• (FM). Btúx Eb~, Monl!oià i RU...ra trll.br~: 102.5. Trrra Alto: 97.3. Prioral: 92.2. All Camp, Btúx Can>p, BW. l'~ Conra oir Barbt-rA I Tor."'!ooh: 105. ~.Baix Penedèlo: 105.9. Garrigueo, No~rra, (>JA d'tlr~t•D, St·!!orra, :0H'fll'Ül i UrgcU: 91.9. Carrat': 91.9. .Ut Pen..dèlo, ~~l'lo• i B~'1C'Jt'<nr 102. 1. Bai' l.lobrf'l!&L, Bare•lon¡.,, VaUèo Oecidf!Dtal i Vall~~ Orirncal: 101.5. ' l ar('omr: 96.WI01.5. O..ot~a: 100.5. Soi.onè!o: 89,7. Girontf'~ I'F..olan}: <)(>,7. ta Stha: 96.7/118.7. llabt Empordà: 87.8196.7. All Empordà i R01•rU6: 90.8/87.6/93.7/96.7. GIIITotxa: 97.1. RlpoUèa: 100.5/105.8. Ct 88.~. Ah t ;l'll'dl: &1.6. Pati.,.. Ju.·à i r.u..... Sobirà: 88.6. Val d'Aran: 92..8/101.2. bretot havia volgut destacar l'element patològic en el pertràgic de l'arpista, un vell enigmàtic i mig boig; tlngue sempre davant dels ulls aquesta imatge esfereïdora a la qual aconseguí donar una intensitat dramàtica excepcional, tot superant els seus il·lustres antecessors. Amb la musicació de Sl poemes de Goethe. Hugo Wolf aconseguí la universalitat. Després de l'encís de Morike i de la trobada amb les creacions d'Eichendorff, havia d'ar~bar l'acord amb el món. Per a Werba, en la congruèncta dels poemes de Goethe amb la música de Wolf hi ha el fet espi1itual més important del nostre compositor. s~mat~e esprés dels h·cs grans reculls (Morike, Eichendorff i Goethe), seguiren els dos "cançoners". Per a Erik Werba, un dels seus grans coneixedors (i coprotagonista amb hmgard Seefried, Thomas Hemsley i Miguel Zanetti, de la seva memorable estrena a Barcelona els anys 1966 i 1967 (!)de la mà de Joventuts Musicals), visions místiques i lírica amorosa de la més gran exigència, i a més iròniques i dràstiques imatges de situacions fan dels Spanisches Liederbuch un pandemònium de tensions espirituals, vinguin del camp religiós o eròtic, mentre que els lieder de 1'1talienisches Liederbuch són les més originals i artísticament acabades entre totes les seves composicions. El 20 de setembre de 1897 Hugo Wolf fou internat a la casa de salut del doctor Svetlin, a Viena, on havia de morir el diumenge 22 de febrer de 1903, en ple Camestoltes, en un estat d'alienació mental. Els últims lieder són, com el fragment de l'òpera Manuel Venegas, del mes de març de 1897; a les explosions creadores que havien originat els dos "cançoners" seguiren els lieder sobre poemes de Gottfried Keller i l'òpera Der Corregidor. L'octubre de 1886 Wolf es deixà inspirar per última vegada per Robert Reinick. Poc després es girà dues vegades vers un dels més grans romàntics, Lord Byron. Després d'un llarg període "d'incubació", el març de 1897 Wolf escrigué les seves últimes composicions en el camp del Jied, els tres Lieder sobre poemes de Michelangelo, traduïts per Robert Tornow, i musicats per a veu greu. Foren el seu "cant del cigne". Acabava així una ca1Tcra gloriosa com poques en el seu camp. Estic d'acord amb el que afiJma Eric Werba en el seu Uibre: el nom d'Hugo Wolf en els últims cinquanta anys ha quedat associat al concepte "lied ··. Llavors, quan es pensava en els lieder acompanyats amb piano es pensava sempre en Schubert i Schumann; sense que hagi minvat la fama del compositor del Dichterliebe, en el camp dellied avui dia es dóna preferència a Schubert i Wolf. Aquest ordre no és el d'un després de l'altre, ni el d'un menys que l'altre, i no està basat ni en l'alfabet ni en la cronologia. L'un es diu Franz Schubert i l'altre Hugo Wolf. Aquesta afirmació de Werba es refereix naturalment a l'àmbit musical de parla alemanya. No crec que es pugui aplicar a casa nostra, on Wolf continua essent un gran desconegut. Tant de bo la commemoració enguany del centenari de la seva mort aconsegueixi d'apropar-lo més al nostre públic! D 1•int per la màgia d'aquest poema que n'ha sortit quelcom d'excepcional i que la meva composició crec que pot fer Ull boll paper al costat de la de Schumann... "; el14 d'abril, a propòsit d'Au{ ein altes Bild: '"Que feliç he estat avui! El meu últim /ied, que acabo d'enllestir, és sens dubte el cim de tot... n; el 8 d'octubre: "... En aquest moment estic treballant en Karwoche, que serà més que magnífic. Tots els lieder són veritablement commovedors. Quantes vegades les llàgrimes han caigut per les meves galtes! ... Treballo dia i nit, ja no sé què és el repòs... "; al seu cunyat josef Strasser, amb motiu d'una visita al castell de Hóchosterwitz l'estiu de 1888: "És veritablement prodigiós! Fins ara mai no havia sentit una arpa eòlica; í la sonoritat que treu és exactament la que he trobat en el meu An eine Aeolsharfe. Quina cosa més estranya!" Aquests entusiasmes canviants tenen quelcom de commovedora ment infantil. S i Wolf s'havia trobat a si mateix gràcies a Morike, amb Eichendorff aprengué a relaxar-se una mica. Erik ~Yerba esc1igué que el gran recull sobre textos de Mo. . nke ens produeix la impressió d'ésser un breviari es?Jntual: mentre que el petit recull de Lieder d'Eichendorff ~un lhbre_gràfic ple de tipus i personatges. Mendelssohn 1Schuman Ja havien descobert Eichendorff, i Wolf volgué s_uperar la simP.Iicitat melòdica del primer i els matisos sub~lsdel_darrer. Es un recull que compongué menys seguit que I antenor, amb intermitències, i que, contra el que era normal en ell, no escrigué al piano sinó tot passejant, a peu o ~-un carruatge. Karl Schumann destacà que fan la impres510 d'ésser productes d'una destil·lació d'una comèdia de :rsonat~e~; hom hi troba el mariner esquerp, l'estudiant .rgue¡t I pedant, l'enamorat desesperat, l'escena de Cu~ ~·~ls ~oldats, el músic ambulant... Sempre el tractament elòchc_1 ha~ònic fa brillar algun element fonamental de 1 ~ poes¡es d Etchendorff, sigui l'ambivalència de les coses, pas brusc de la llum a les tenebres o la prostració davant ~~plosions de força. La declamació i les seductores seqüèn~es armòniques de Wolf descomponen en transicions i ma~~~~1 ~I que estava comprimit en els versos: Wolf fixa en nies ~!~~ ~el seu p~ntagrarna el que calia llegir entre les lína 1 t te endorff, 1al que no era més que una aHusió li dóorça d'una afirmació. f b lieder del recull goethià 13 foren compostos a Vilenaelsd5el127 , d' b octubre al 28 de novembre de 1888, 37 del 9 de d a Dobling, un barri 1889 de de Vi esem re al 12 de febrer com ten~ on Wolf es refugià a casa de la família Wemer. Wolf ma ~mça el seu recull pels tres cants de l'arpista ja musicats gtstralment per Schubert i Schumann. Pre~isà que so- Bibliografia: Dietmar Langberg: Hugo Wolf: Vom Sinn der Tone (Briefe und Kritiken) Mosco Ca mer: Hugo Wolf Songs Alfred Orel: Hugo Wolf: Ein Künstlerbildnls Eric Sams: The Songs o[ Hugo Wolf Erik Werba: Hugo Wolf. oder Der zornige Romantiker Emst Challier: Grosser Lieder-Katalog. Ein alphabetisch geordnetes Verzeiclmiss sàmmtlicher Einstimmiger Lieder mit Begleitung des Pianoforte. Atractius i esculls per interpretar Wolf QUAN EM POSO A ESCRIURE SOBRE LA MEVA VISIÓ COM A INTÈRPRET n'HUGO WOLF, EM TROBO AMB UNA DIFICULTAT AMB QUÈ NO COMPTAVA: HE D'EXPRESSAR AMB PARAULES UNS CONEIXEMENTS ACUMULATS TOT AL LLARG D'ANYS D'ESTUDIS I DE PRÀCTICA QUE A L'HORA DE CANTAR lieder D'UN DETERMINAT COMPOSITOR SURTEN AUTOMÀTICAMENT DEL FONS DE L'ARXIU MENTAL I s'APLIQUEN COM UNA COSA INHERENT A LA MÚSICA D'AQUELL AUTOR. per MARIA DOLORS ALDEA 221 És COM SINTONITZAR UNA EMISSORA. ARA CANTO MOZART, I SENSE PENSAR-HI, SURT L'ESTIL FRUIT DE TANTES HORES DE "PICAR PEDRA" PER ACONSEGUIR AQUELL cantabi/e TAN ESPECIAL I AQUELL FLUIR DE LA MÚS!· CA TAN NATURAL I TAN DIFÍCIL. DESPRÉS, PER EXEMPLE, BRAHMS; ÉS TOTALMENT DIFERENT, AMB GRANS FRASES D'UN ROMÀNTIC CONTUNDENT, QUE EXIGEIX UN SO ESPÈS I DENS, GAIREBÉ DE VIOLONCEL, SEMPRE AMB EL SUPORT D'UN ACOMPANYAMENT QUE ET PORTA. rem. Es interessantíssim imaginar com els esquemts mentals poden funcionar formant interiormem tOl aquest complex que és la música d'un lied, finsqut aquesta música literalment vessa i es converteix enqtJd. com concret que es pot escriure i ser interpretat. Com fàcilment es desprèn de tot això, som davam d'un compositor amb un tret fonamental: està al ser· ve i del text. Ho diu en els seus escrits: "La poesia em dóna la força necessària." ixi doncs, em pregunto: quins serien els trets principals de l'obra liederística d'Hugo Wolf, i com he d'afrontar la interpretació d'aquesta obra? Plimer de tol, crec que és un compositor únic i difícil d'encabir dins d'un estil. Si el situem en el temps, evidentment és un postromàntic, però de cap manei ha altres casos semblants de compenetra· ra el podem posar dintre del mateix gtup que els dos ció amb un text. Paul Eluard dedica a Fran· grans contemporanis seus (i també amb una proeis Poulenc una poesia en la qualli dóna les ducció liederística considerable): Gustav Mahler i gràcies per ensenyar-li a escoltar les seves Richard Strauss. Wolf beu de les fons del romantipoesies. Tomàs Garcés deia que cisme, admira i estudia a fons Schudesprés de sentir A l'ombra del 11; bert, Lowe, Schumann i Wagner. doner musicada per Eduard Toldra. Ell mateix reconeix la influència P ER INTERPREno podia imaginar-se les seves poe: d'aquestes personalitats tan fortes sies dites d'una altra manera. Pen; TAR WOLF CAL en la seva música. potser cap altre compositor en l.a Però és un rebel i tria els seus DEIXAR-SE ENDUR història del lied ha estat tan totar propis camins. PER L'IDIOMA I LA ment al servei del text com Wolf. La base de les seves composiÉs clar, doncs, que no podem C3l1' cions es un so que es va creant dinMÚSICA. tar els lieder d'aquest autor si no t'l' tre seu a partir dels suggeriments neixem a fons la llengua alemanP. (en el mes estricte sentit etimolòNo n'hi ha prou de saber què hi diu.r. gic de la paraula) d'un text. Wolf no de saber el significat de cada mot. Cal conèixer el l'acomença escrivint una melodia que s'adapta a un text, i després l'acompanyament de piano, com es fa Ior de cada paraula, de cada oració, de cada co.nstrUC· habitualment. Ell "llegeix" el text temps i temps. I ció. També cal estudiar la literatura alemanya Sl volem quan dic "llegir" vull dir això, llegir. No recitar de . " que la nostra interpretació sigui adequada. La dicció haurà de ser acuradíssima. No nomes !X'' memòria. Llegir i llegir un text fins que dins seu esdevé música. No només melodia, sinó també suport una qüestió estètica o de correcció, sinó perquè en alemany la diferència enh·e les síl-labes llargues i curt~< harmònic, un tot compacte que té com a base i motivació la paraula. és molt gt·an. Això dóna uns sons i un dtme moll es· És per això que Wolf és un compositor "anauxat", pecials, que en el cas d'Hugo Wolf encaixa corn °0 llum la a treure de capaç com ell mateix es qualifica, guant amb Ja música. Mai no ens trobarem, com pss· tres lieder en un dia, o en un període d'un parell sa amb altres compositors, una nota llarga en una sO·It d'anys els reculls sobre Morike, Eichendorf, Goethe, ba curta o viceversa. En Wolf tot hi té un ritme pa· Cançoner espanyol, i primera part de ]>italià. raHel. La interpretació, llavors, esdevé fàcil. N?,~6 La seva "producció" és ràpida perquè va precedical deixar-se endur per les dues músiques: la de !Jdk da d'un període de gestació d'una durada que ignoma i la de la música mateixa. A H Hugo Wolf va posar la melodia en la part de piano. i fer anar la veu per sobre amb uns cromatismes molt característics de la seva època de maduresa. Des de les ptimeres cançons, Hugo Wolf té un estil molt defmit, que després evolucionarà, però que ja té totes les caractetístiques des del començament de la seva vida artística. La seva paleta sonora és riquíssima. Justament per la seva adaptació als textos, tenim un Wolf diferent segons el poeta que posa en música, i dins d'aquest poeta o grup de poetes, la varietat és enorme. Potser, des de l'òptica de l'intèrpret, aquesta és la dificultat més gran. Queda clar que cal conèixer a fons l'obra de cada poeta sobre el qual estan fetes les cançons. Però també és clar que els autors tant de la lletra com de la música, en el seu recorregut paral-lel, ens donaran les claus del que s'hi amaga, i que a nosaltres ens toca transmetre al públic. Haurem d'utilitzar tots els recursos tècnics per tenir mil colors i matisos. Segons Josep M. Espinàs, l'intèrpret és el mèdium entre el compositor i els qui l'escolten. Crec que és la definició perfecta de la nostra feina. D'altra banda, Wolf anota meticulosament les seves partitures. Només cal seguir-ne les indicacions, i no ens equivocarem. ón cançons per cantar en espais no massa grans, amb el públic ben a la vora, perquè bi hagi una comunicació total. Així podrem És per això que, abans de posar-se hom a cantar, transmetre la desolació de La noia abandocaldrà fer un estudi del text. Llegir-lo moltes vegades, recitar-lo fins a saber-se'l de memòria. Trobar-ne nada de Morike, que davant del foc que ha d'encendre de matinada, desitja únicament que tomi la la música inh·ínseca. Després, veure com l'autor l'ha "fet'' música. Veure la direcció de les frases, que és el nit per poder somiar en el seu amant que l'ha abanmateix que la intenció. Cap on van, què volen dir. Com donada. O seguir la vida de Mignon de Goethe per mitjà de les quatre magnífiques l'harmonia t·emarca certs moments o cançons que ens fan un retrat escertes paraules. Cal fer un esqueborronador d'aquest apassionant ma estructural amb el seu punt o personatge del Wilhelm Meister. punts culminants, i els subsidiaris. UN ESCULL ÉS Aquests són uns dels textos més El meu professor de lied al Momusicats de tota la literatura, zarteum, Paul Schilhawsky, deia L' ADAPTACIÓ EXACTA però cap no arriba a la penetraque la forma tan sàvia de componDE WOLF ALS DIFEció psicològica de Wolf. dre de Wolf feia que no hi hagués O també una de les cançons dificultat a cantar cada una de les RENTS POETES QUE VA més belles que mai s'han escrit: frases en un sol fia to. Si un cantant MUSICAR. "Cobriu-me de flors" del Cançon~ podia, volia dir que la seva tècner espanyol, en què sobre una mca encara no era prou madura i part de piano amb personalitat havia d'esperar fms que ho fos. ' pròpia, amb un ostinato que va fins al final, la veu amb una melodia molt simple, pleI món harmònic de Wolf és molt personal i inna de cromatismes i sense arribar mai al forte, ens confu.si?le, i està al servei d'aconseguir una exdiu com n'és, de deliciós, morir d'amor. O del CançopresstV1tat especial. Sovint és molt complex i ner italià, "El meu amor canta", en què sobre una elaborat. Dominava la tècnica i la utilitzava italiana que toca el piano, la noia canta la serenata arb una .gran sensibilitat. És per això que insistia que seva desesperació perquè la seva mare no la deixa e~ ~eus lteder no s'havien de canviar de tonalitat, persortir de casa, i diu que les llàgtimes de sang que li e a~u~~ta form,ava part dc I~ mateixa estruct~~a. brollen l'han tomat cega. te mbe dnem, pero, que ell matetx ho va fer quan li mVoldria animar tots els cantants que em llegeixin :e~sava que el cantant en qüestió interpretés la seva mustca. a endinsar-se en aquest món tan suggerent que és Ja música d'Hugo Wolf. Aprofitem-ne aquest any comLes parts de piano (de cap manera les podem anomemoratiu per conèixer més a fons aquest univers :;nar a~ompanyament) tenen personalitat pròpia. Molsonor tan especial. Us puc assegurar que us n'enai sevega ~ es podrien tocar soles, sense la part de cant, morareu. mblanen peces per a piano sol. A Wolf li agrada- S E fa ERNEST MARTIN EZ IZQUIER DO ~ Q s;> = ....a ~ e;' ¡;¡· ERNEST MARTÍNEZ lzQUIERDO ÉS LA NOVA BATUTA DE L'O BC. ToLDRÀ, Ros MARBÀ I SALVADOR MAs COMPARTEIXEN NOM EN LA LLISTA DE DIRECTORS DEL PAÍS QUE, JUNTAMENT AMB AQUEST JOVE BARCELONÍ, FORMEN PART DE LA IDSTÒRIA RECENT DE LA FORMACIÓ SIMFÒNICA. ASSISTENT, ENTRE o' ALTRES, DE Ros MARBÀ, DE LóPEz-CoBos I DE BOULEZ, I AMB INQUIETUD PER LA MÚSICA CONTEMPORÀNIA, VA CREAR EL CONJUNT BARCELONA 216, ESDEVINGUÉ TITULAR DE L'ORQUESTRA MÉS ANTIGA n'ESPANYA, L'OR- QUESTA PABLO SARASATE, EN LA QUAL DES· ENVOLUPÀ UNA TASCA MOLT BEN ACOLLIDA EN ELS CERCLES MUSICALS. I EN LA PRESENT TEMPORADA ES VA FER PÚBLIC EL SEU NOME· NAMENT COM A NOU DIRECTOR TITULAR DE L'OBC EN SUBSTITUCIÓ DEL NORD-AMERICÀ LAWRENCE FosTER. AMB LLIURAMENT, OPTI· MISME I REALISME, AQUEST JOVE DIRECI'OR CONFIA o' OBRIR L'OBC A NOUS PÚBLICS, I AMPLIAR EL REPERTORI DE LA FORMACIÓ TOT ASSOLINT UNA FITA DE QUALITAT I VARIETAT EN LA PROGRAMACIÓ. 221 Cervell artístic del futur immediat de l'O BC -Com va ser la formació musical del nou titular de I'OBC? -Vaig estudiar tota la carrera musical al Conservatori Municipal dels instruments de clarinet i piano, després direcció amb Antoni Ros Marbà durant tres anys, un any més com a assistent seu, després a Madrid un any com a assistent de López-Cobos a l'Orquesta Nacional i dos anys més com a assistent a París de P. Boulez. Alhora vaig crear el Conjunt Barcelona 216, amb el qual vaig començar a dirigir, juntament amb altres formacions i orquestres, com a director invitat. Aquesta és l'etapa acadèmica, malgrat que sempre s'està aprenent. -A banda dels seus professors, quines altres personalitats musicals l'han marcat com a director? 30 150 -A part d'aquests que he esmentat, amb els quals hi ha hagut gran afinitat personal i professional, destacaria John Eliot Gardiner, que per a mi ha estat tot un descobriment, per com afronta els clàssics com Beethoven; ha estat un referent. Un altre ídol seria Car/os Kleiber. Però no he pogut treballar amb cap d'ells ni els he pogut veure en concert, sinó que n'he après per gravacions. -De la titularitat de l'Orquestra de Pamplona va passar directament a la titularitat de I'OBC, una orquestra amb un pes històric i a més a més l'orquestra de la seva ciutat. Què li ha suposat aquest cnnvi? -És un salt qualítatiu molt gran, no perquè hi hagi més músics o perquè sigui la teva ciutat, sinó perquè et sents més observat, amb la qual cosa la feina esdevé més dificil, la responsabilitat és més gran, i això és al mateix temps motiu d'orgull, ja que és el millor que em podia passar. El que espero és no defraudar, treballar i que el meu pas per aquí es vegi ror. quelcom positiu i que pugi aporta· una petita llavor que vagi creixenti'Ji . el futur. -Quines són les funcions que va» quirir amb el nomenament de direc· tor musical? -Programar les diverses temperodes de l'Orquestra tant pel qu~fal l'Auditori com a les seves somdesa fora. Contractar directors corrvidats. solistes i trobar nous públics. ~I qui volem és que l'Auditori estigur sempre ple, que hi hagi llista d'espera {li! escoltar l'Orquestra. Arribar al "'f· xim de varietat en el públic, tantdt dat com de gustos. fa que en ser un~ orquestra pública és una orquestr• de tots i per a tots. 1 -Com queda la figura del gerent . les seves obligacions? -El secret que funcioni bé e~ta ~ el tàndem dels dos directors: Ia~s tic i el gerent. Són com les cames ": na persona, han d'anar juntes. q¡¡¡ ,.~ ror AT funcionin d'una mane~a coordin_ada ¡que vagin a la matezxa velocztat. Són dos aspectes d'una mateixa realitat han d'anar entrellaçats per portar /mdavant un projecte d'èxit. A Joan 01/é el vaig conèixer quan ell era a l'Orquestra Simfònica del Vallès. Quan vaig arribar a Pamplona me'l l'aig endur allà, ja que a P_esar ~e ser una de les orquestres mes antzgues d'Espanya i amb unq c~rta qualitat artística, quant a gerenc1a era un desastre. Això es va resoldre amb ell i ens hem tornat a reunir aquí per fer grans coses. -L'OBC està marcada per diversos subratllats en la seva història: oberta a la música europea i contemporània, d'altra banda amb una sensibilitat vers la música catalana. Com encaixa totes aquestes peces dins del seu projecte? -Crec que s'ha d'intentar cobrir molts apartats, i això es tradueix en una programació al més àmplia i variada possible. Al mateix temps, com a orquestra nacional hem de cuidar el nostre patrimoni, és a dir recuperar obres, encara que fóra bo crear un institut que ho estudiés i l'Orquestra seria una via per donar-Les a conèixer. D'altra banda, també hem de donar suport a la creació, tot en-. ca"egant i difonent obres de creadors actuals. I també, com a orquestra ac- Sóc conscient que una de les principals tasques després del meu nomenament era convèncer els músics que jo podia portar endavant aquesta orquestra, i avui dia forma part d'una de les meves prioritats ferlos creure en mi... tual, hem de donar a conèixer el que està passant en el món musical, quines obres s'estan tocant i estrenant a les grans ciutats pels grans creadors i, d'això, n'ha d'estar assabentat i viure-ho el públic de Barcelona. Són molts camps diferents als quals hem d'arribar i volem arribar. -¿Tot això com es concretarà en la propera temporada? -Una mica, i sense que sigui quelcom sempre igual, perquè no hi ha res més avorrit que la monotonia, podrien sen1ir d'exemple els dos programes que he dirigit la present temporada, en què en el mateix concert s'han pogut escoltar des de clàssics i repertori de sempre a obres de compositors catalans com a estrenes de música contemporània amb solistes d'aquí i internacionals. Això seria una mica el model que cal seguir en la programació dels anys vinents. -Quina és la filosofia de l'Orquestra en la selecció dels solistes i directors convidats? Què hi preval més: el màrqueting d'un fitxatge segur d'un artista internacional famós o els solistes nacionals i les joves promeses del país? -Crec que no m'equivoco si afirmo que l'Orquestra ja fa temps que porta la política de donar suport als joves i no tan joves solistes nacionals, i aix{ continuarem les properes tem- -4ijiWWIMM8tR E T R A T SITUAT EN LA GENERACIÓ DE JOVES DIRECTORS CATALANS DE PRI MERA LÍNIA EN EL PANORAMA NACIONAL, ERNEST MARTÍNEZ lzQUIERDO APAREIX AMB MIRADA AMABLE, CARÀCTER AFABLE I AMB UNA VISIÓ ENTRE REALISTA I OPTIMISTA DE LA SEVA NOVA RESPONSABILITAT. CONSCIENT QUE EL TREBALL HO ÉS TOT PER AL BON NOM D'UNA ORQUESTRA, LI AGRADA IMPLICAR-SE A FONS EN TOT ALLÒ QUE COMPORTA EL QUEFER DIARI DE L'OBC. HOME DE DIÀLEG I DE TREBALL EN EQUIP, CONSIDERA L' ORQUESTRA COM UN GRAN COS ON CAP TOT H OM I TOTES LES IN I CIATIVES PER CONVERTIR LA FORMACIÓ SIM FÒNICA EN UN ENS VIU DE LA CIUTAT I DEL PAÍS. RESPECTUÓS AMB LA MÚSI CA, PERÒ MODERN EN LES FORMES, LA SEVA PREOCUPACIÓ ÉS ACOSTAR A TOTS ELS PÚBLICS TANT ELS CLÀSSICS DE TOTES LES ÈPOQUES COM LES ESTRENES D'AUTORS CONTEMPORANIS. .... ¡;;¡ = = a ~ e::6§" 221 32 porades, tant amb solistes com amb agrupacions corals. Aixf, per exemple, en els programes corals de l'Orquestra es convidarà a coJ./aborar-hi l'Orfeó Català, el Cor de Cambra del Palau, Lieder Càmera o qualsevol de les formacions corals catalanes de qualitat provada. De totes maneres, tinc la sensació, quant als solistes, que malgrat que hi ha altres vies, com El Primer Palau, que valoro com una iniciativa excel·lent per donar a conèixer els nous valors de la música, es demana a l'Orquestra que faci tot: descobrir patrimoni, donar a conèixer joves músics, programar música contemporània, etc. Però crec que l'O BC és l'últim graó, és un instrument de molta qualitat, en què realment abans d'arribar a l'Orquestra hi ha d'haver altres graons intermedis: hi ha d'haver uns bons conservatoris amb bones orquestres on s'interpreti el repertori tant de solista com de faristol, on es toquin músiques contemporànies i estrenes dels mateixos alumnes. El que no té lògica és que el primer concert d'un jove solista o l'estrena d'una obra d'un compositor jove la faci l'Orquestra Nacional. Això és el que trobo a faltar, tot aquest entramat intermedi que garantiria equilibri i continuïtat. Em trobo ara amb problemes per trobar obres de joves compositors perquè fins ara no han estrenat res, ja que als conservatoris no es toca pràcticament gens de mt~sica contemporània i tampoc no hi ha cicles d'interpretació on càpiguen les seves obres. Per la qual cosa és un risc molt gran programar en aquestes condicions. -En altres èpoques la figura del director titular era d'una dependència i exclusivitat absolutes a la seva orquestra. Això ha canviat radicalment avui en la majoria dels casos. i es li- mita a ser el director que més dirigeix l'orquestra. Vostè actualment és titular de tres institucions de gran activitat, l'Orquestra Simfònica de Pamplona, de I'OBC i de Barcelona 216. Com s'organitza, tot això? -Crec que la figura del director titular s'acosta, per a mi, més a la primera concepció que no a la segona, i és el que jo vull aportar en cada projecte on estic; vull participar en tot el que afecta l'orquestra, les persones que hi treballen, el públic, la propaganda, les condicions de la sala, etc., d'aquí que parli molt amb els meus col·laboradors. M'agrada implicarme en tot, no sols en els concerts que jo dirigeixo. El dia a dia és gairebé més important que el concert, que no deixa de ser l'acte visible i més vistós, però el que fa avançar una orquestra és el que no es veu, el que succeeix abans i després del concert, el dia abans i els dies després. -I això com es traduirà en la seva presència a l'Orquestra en la temporada que ve? -Doncs negant-me a altres ofertes de dirigir altres orquestres, perquè materialment no tinc dates entre Pamplona i Barcelona. He de sacrificar un altre aspecte de la m€11a carrera que m'agrada i que és necessari, com viatjar i conèixer altres gents, altres orquestres. No es pot estar a tot arreu, i sincerament, el que ara m'interessa és ser en aquest projecte i lluitar-hi amb tota l'energia. Es traduirà en la direcció de vuit programes, o sigui vint-i-quatre concerts més quatre setmanes extres de sortides a festivals, gires. Això sense comptar tot el temps de ser aquí en la part d'oficina i gestió, que és una altra pila d'hores. -Com és l'Orquestra que s'ha trobat, què en destacaria com a quali- tats i aspectes per millorar? -Tenim una Orquestra per sort mdt llatina. en el sentit que cada músic és una gran personalitat musical. b qual cosa a vegades pot semblordifo ci/ de conjuntar, pels diferents crit<· ris personals, però quan baixes la iJG. tuta tot es toma lliurament, i ombl'~o· fegit d'una gran càrrega d'energíaqUt. fa que tot funcioni. Potser tot oixv supleix la disciplina que carocterit:a altres orquestres d'altres latituds, on tot és més homogeni o més gris. tOr· questra té molt bon nivell, però m~i no et pots conformar, i no es pol abat· xar la guàrdia, no hi ha pitjor defec· te per a un músic o una orquestra que l'autocomplaença. Per tant, hem de pensar que tot i sempre és millorable S'ha d'aconseguir que quals~·al ": perfori i estil no sols els sigut famt· /ior, sinó que ho interpretin amb un . gran nivell. -Parlant de diferents estils mu>l· cals: com afronta l'OBC altres re· pertoris, com el barroc i clàssic.. t~ de moda avui dia en formacions IID-:~ riques i abandonat per les orques~ . . simfòniques? -Nosaltres volem continuar 1oiJr:J· nos a tot el repertori possible, perattn la continuïtat de la feliç idea del Fes· tival Mozart, que serveix per esca~a; motors, greixar-ho tot per corne/I¡~ amb energia i qualitat la tempor•· da i de la mà d'un dels millors espi· cialistes que hi ha ara en e~ mónt: arribar a l'altre extrem de I ar~e: tilístic, a la música contemp~rqm: amb estrenes i primeres audlcton. d'obres de la nostra època. I perqur no anar més enrere, a Bach i cor.; temporanis? No hi ha proble!n~, 1~ grat que ens critiquin, pe;~ s Ito ~ fer i recuperar aquesta musiCO per la nostra Orquestra, potser amb P:~~ postes noves de programa pero s · r t ~ se excloure res del possible repertori. ·En quina mesura totes aquestes iniciatives i projectes tenen el suport de les administracions i institucions del país? -Ara estic començant a conèixer i asentir les peticions i les necessitats de la casa, una casa molt gran corn és l'Auditori i que encara no està aca- · bat, per la qual cosa vaig confeccionant una llista que passarà a qui correspongui i que espero que, amb la bona disposició que fins ara han tingut, sigui atesa. -Suposo que aquestes mateixes institucions també li exigiran, igual que I? resta de la població, que en ser I Orquestra Naciona I ha de sortir a tot Catalunya i no quedar-se només cent,ralitzada a Barcelona ... ·Es evident que l'Orquestra ha de ser present a tot el territori, i és una cl~ra obligació. fa existeix un con ve~~amb Lleida de tres programes de I Orquestra al seu auditori. A Tarragona ja es va fer un concert la temporada passada dirigit per mi, en ho~lenatge a Guinjoan i tornaré pel ju/¡of ~/nou Palau de Congressos, que lot 1 que acústica ment no és perfecte, confiem que es vagi adaptant a aqu~sts. usos, el mateix que el nou audaon que s'està construint a Girona, 9ue.esperem poder inaugu_rar i est~bhr-ht un conveni estable. És un ~~~¡ecte que es té present, ja que és . a orquestra pagada per tots i que ~11 fins ara no hi ha estat present no ~ ~sial per voluntat de I'Orque;tra ~;'111 pe~ P:oblemes d'infraestructur~ acustzca com [fsica d'acollir una orquestra simfònica. bl"·~ seva presentació davant del púd ;e da estat tot un èxit en cada un u~~ os programes; però com se sent un rector quan sap que en principi percentatge alt de l'Orquestra no l'ha votat ni acceptat? -Sóc conscient, i així ho vaig dir en el seu dia, que una de les principals tasques després del meu nomenament era convèncer els músics que jo podia portar endavant aquesta orquestra, i avui dia forma part d'una de les meves prioritats fer-los creure en mi, que puc aportar alguna cosa a l'Orquestra i que podem fer un bon treball tots junts. Trobar un suport to· tal en un col·lectiu de més de cent músics és impossible, però no sols aquí sinó en. qualsevol part del món. El normal és que hi hagi una majoria que et doni suport i una voluntat positiva de treball. El que no he sentit mai és un boicot ni cap a la meva persona ni cap al meu treball, sinó tot el contrari, els músics estan amb el desig de treballar, fins i tot ho vaig passar pitjor abans de dirigir que una vegada ja vam començar a fer música. -Hem parlat de la temporada, de vostè, de l'Administració. de l'Orquestra, però què opina del públic de l'Orquestra, quin nou públic li interessa conquerir i amb quina política? -Si en parlar dels cent músics comentàvem la seva pluralitat d'opinió, quan parlem dels més de 10.000 abonats, la diversitat de criteri i d'exigència es dispara. Hem d'anar en una Línia de donar una oferta molt àmplia, variada, sense renunciar a res. No es pot pensar que hi ha música vetada perquè el públic és ximple i no l'accepta o no li agrada, sobretot si es parla de la música contemporània. Em nego a pensar que el públic són paralítics mentals que rebutgen allò que no han sentit ja cinquanta vegades. No, no és cert, sobretot si el que es presenta es fa amb honestedat i amb gran delicadesa. I això va dirigit tant als fidels abonats de tota la vida, com al nou públic, especialment jove. que m'interessa que vingui a sentir la seva Orquestra. El públic infantil està atès per un departament pedagògic que funciona molt bé, però la franja dels 18-25 són als qui interessa més el rock i altres músiques que no la clàssica, i és aquesta joventut que voldria guanyar, vet aquí el meu repte; i entre altres iniciatives se'ns ha ocorregut participar amb l'Orquestra al Festival Sònar, que és un dels que té més repercussió intemacional per a aquests joves. És modernitzar les presències de l'Orquestra. -Parlant de modernitzar, és curiós observar com avui l'òpera està molt més de moda que la música simfònica i pot ser per l'aposta de treureli el pes de les tradicions, actualitzarla en els seus muntatges i versions. En canvi, ¿la música simfònica no pateix un avorrit ritual decimonònic a pesar que s'estigui tocant Berio o una estrena mundiaJ? -És cert, però és difícil si pensem en l'Auditori, ja que està concebut amb aquesta òptica, encara que s'hi poden fer petits canvis, com per exemple la imatge, el vestuari. ]o, per exemple, no vaig amb frac, sinó que dirigeixo amb wza roba més convencional i és un aspecte que és fàcil de canviar. Un altre aspecte és jugar amb la llum de la sala o de L'escenari, segons com sigui la música. I tot això no és nou, lzi ha orquestres que ja ho fan des de fa anys i funciona. -Un altre miljà de guanyar nous públics és amb les versions discogràfiques i donant a conèixer l'Orquestra fora de les nostres fronteres nacionals. Quina serà la seva política en aquests dos aspectes els anys vinents? -En la mesura que sigui possible, continuar amb el que s'ha fet en els dos sentits. Quant a gires, és un aspecte que no s'improvisa, sinó que per exemple, l'última gira pels EUA i Anglaterra, es va preparar durant cinc anys, i ara comencem a treballar en aquest sentit, ja que és important perquè mostra l'Orquestra com L'ambaixadora del món musical de la nostra terra. La política de gravacions és una de Les assignatures pendents que tenim, i sobretot atenent els autors d'aquí, de recuperació del nostre patrimoni i els encàr- recs que fa l'Orquestra a compositors que quedin gravats i que es pugui accedir a aquestes obres en qualsevol moment. En definitiva, tenim molt de treball per davant i ho fem des del clima d'optimisme que es respira entre tots els qui treballem a l'Orquestra i amb L'acollida i el suport de tots els abonats i de la gent que ve als nostres concerts. 221 33 153 C!)s Fundacl6 Banc:Saíbaclell 4(> CAIXA CATALUNYA I CREDIT FUI'IDACIO SUISSE WlntertfiUI E~ fecsa endesa Fundació Grup Set .• ty gasNa_!ural . Santander Central Hispano BBVA ~ I dii61NI•tiZ1 SIEMENS ,l6,;,.,. e rtve a.w-.. c..,... o CCRTV .. u , Grupo~Pianeta o ~ ;. AGFA. I ASTW.POOL ~ !f.....¡~ n1-l' BANC..UXA IBERIAIJ, DRAGADOS GISA ..,..:. ~, VINSA CANAL+ ,,...t' o tu. t~oa&A Colonial tGràfigueslj.j§;el ACCENTURE • AGROLIMEN ·AGRUPACIÓ MÚTUA· ALMIRALL PRODESFARMA • ALTADIS • ASEPEYO • AUCAT, AUTOPISTES DE CATALUNYA· BAGU~S • MASRIERAJOIERS BASF ESPAÑOLA • BTV, BARCELONA TELEVlSIÓ • COBEGA · FUNDACIÓN COCA·COLA ESPAfiA • COPCISA • COTECSA . DAMM • DANONE • DOM PÉRIGNON · MOirr Ct!ANilOH EPSON IBèRICA · ERC ROS · ESPAIS D'OCI · EUROMADI· FCC, CONSTRUCCIÓN • FERRERO IBèRICA· FERROVIAL INMOBILIARIA • FIATC, ASSEGURANCES· FRIGO • UNI~ FUNDACIÓ PUIG • FUNDACIÓN EPSON IBèRICA ·GRAFOS· GRAN CASINO DE BARCELONA, GRUP PERALADA . GRUPO URIACH. GRUPO VlTA • HYMSA, GRUPO EDITORIAL IB~RICA • MIELE • MITSUBISHI ELECTRIC EUROPE • MUSI NI • PANRICO • PEUGEOT esf>AAA PHILIPS IBèRICA • PORT DE BARCELONA · PRICEWATERHOUSECOOPERS • RECOLETOS, GRUPO EDITORIAL • SARA LEE • SOLVAY tBéRICA ·VISA ESPA~~ EDIPRESSE • IN ORA • KONSAC • LABORATORIOS INIBSA • MICROSOFT n ~ n n són part del Liceu Fpndació Gran Teatre del Liceu ft d li -4ij818WwW MW;. PR E C R Í T I C A La Stagione Frankfurt torna al Palau amb Steven Isserlis Palau 100. La Stagione Frankfurt. Steven Isserlis, violoncel. Dir.: Michael Schneider. Boccherini: Concert per a violoncel. C. Ph. E. Bach: Concert per a violonceL Palau de la Música Catalana. 17 de març de 2003 (21 h). a temporada 1998-99 La Stagio- L ne Frankfurt va assolir un gran èxit dins la temporada Palau 100. Aquest conjunt, un dels més rellevants en l'àmbit mundial quant a interpretació amb instruments originals, ha actuat en festivals de tant dc prestigi com els de Hali, Gottingen. Frankfurt, Schwetzingen, Glasgow i en escenaris com el Kontzerthaus, Concertgebouw, Stadt Oper de Frankfurt, Philharmonie de Kiev, entre d'altres. Dirigida per Michael Schneider, aquesta formació té, a més, un cor professional, fel que li permel afrontar el repertori per a veu i or- q ueslra del ban-oc i oferir unes recreacions de primer ordre d'obres de Handel o Telemann, entre altres autors. Amb més d'una vintena de produccions discogràfiques, entre les quals sobresurten les dedicades a autors com Benda, Gluck. Telemann o Handel. ara La Stagione torna al Palau acompanyant el violoncel·lista Steven lssedis. Reconegut com una de les figures del violoncel dels darrers anys, lsserlis ha actuat al costat de les més rellevants orquestres americanes i europees, havent estat dirigit per mestres com Ashkenazy, lilson Thomas, Solti, Gardiner o Norrington, entre d'altres. Amb una especial predilecció per la música de cambra, ha ofert recitals al costat d'artistes com Melvyn Tan i Maggie Cole, amb un repertori que abasta autors dels segles XIX i xx, des de Glazunov fins a Liszt, passant per Rakhmàninov i Debussy. Catedràtic convidat de violoncel al Royal College of Music dc Londres i director del Festival dc Música de Cambra al Wtgmore Hali de Londres, l'any 1996 va obtenir el Piatigorski Artists Award, que li va permetre actuar al Camegie Hali de Nova York. Ara al costat de La Stagione Frankfurt tindrà l'oportunitat de demostrar aquest talent, que li ha valgut ésser considerat un dels grans violoncel·listes de l'última dècada. Krzysztof Penderecki dirigirà el seu Concerto grosso per a tres violoncels Temporada OBC. Lluís Claret, violoncel. I van Monigheti, violoncel. Damian Martínez, violoncel. Dir.: Krzysztof Penderecki. Penderecki: Concerto grossQ per a tres violoncels i orquestra. Mendelssohn: Simfonia núm. 3. L'Auditori. 7, 8 i 9 de març de 2003 (21 h, 19 h i 11 h, respectivament). ..P~E-~~:.T. L a presència de Penderecki a l' Auditori dirigint I'OBC i Lluís Claret, Ivan Monigheti i Damian Martínez suposarà un dels punts més rellevants de la temporada de l'Orquestra. Krzysztof Penderecki va néixer a De~¡~~· al Sud de Polònia, l'any I 933. Va IJUClar_els seus estudis de composició amb ~ranc1szek Skolyszewski, i després a !_Escola Superior de Música de CracòVIa amb Artur Malawski i Stanislav Wiechowi_cz. Des que l'any 1959 finalitza els estud1s en aquest centre, n'esdevindrà profes~or fins a l'any 1972, en què ocupa el_ carrec de rector. Així mateix, va ass~mlr tasques docents al Conservatori d_Esscn 0966-1968) i a la Yale Univer~lly de New Haven. Des que l'any 1959 es va estrenar ~roph~s en el Festival La Tardor de arsòVJa, Penderecki ha estat considerat un dels '!lés grans composi tors del segle XX. ~a nquesa dels efectes de sonoritat ~":. m~piració melòdica de gran fluïdesa~ . ecmca del cromatisme por1at a la mà~ma expressió, els cluster, glissandi, amb .narapropament cap a la plenitud de 1 Xes etl_ca_ d'avantguarda a Ja manera de enakls 1de Ligeti serà fins a final dels anys setanta l'eix motriu del seu estil plenament .ava ntguard·ISta amb obres 'com C ~f':t~11011 ~1s, Anaklasis, Thrènes pour les mo~meJ 'Hiroshima, Dies !rae à lamémo~~- es •icrimes d'Auscl11vit:, Polyferènc{0· , e Natura Sonoris... Però a dide la sea d aquests compositors, una part tigiosa. ~a obra se centra en la música re. tabat Mater, Passion segons sant 0 Lluc, estrenada a la catedral de Münster l'any 1966, Dies lrae, dedicada a les víctimes d'Auschwitz (1967), o el Magnificat ( 1974)... són exemples d'aquesta abundant producció. D'aquest període també pertany la seva òpera Les Diables de Loudun, escrita I any 1969. Però la seva música farà un gir de cent vuitanta graus i abandonarà tots els elements de l'avantguarda musical per sentir-se atret cap a un llenguatge neotonal, post romàntic i fms i tot amb influències dc compositors del corrent germànic, com el mateix Johannes Brahms. El Requiem, el Concert de violí esclit entre 1976 i 1977 per a Isaac Sterm o el Te Deurn ( 1980) dedicat al papa Joan Pau 11 són un exemple d'aquest nou període compositiu. om a director d'orquestra ha actuat al capdavant de formacions com la Filharmònica de Berlín i de les formacions més destacades de França, la Gran Bretanya, Itàlia, Àustria, Suècia o Suïssa. com també amb nombroses orquestres americanes: New York Philharmonic o Philadelphia Orchestra, entre d'altres. Penderecki, a més, ha estat director principal de la NDR Orchestra a Hamburg i director musical dels Festivals Casals a Puerto Rico. La seva òpera 71re Black Mask assoleix un gran èxit en la seva estrena en el Festival de Salzburg de 1986 i la seva òpera bufa Ubu Rex ( I 990-91) respira tota l'aroma de Ja música de Rossini. La seva música, escrita per arribar a tothom, profundament humanista, deixa durant la dècada dels vuitanta i noranta obres tan rellevants com el Conce/1 per a vio/once/núm. 2 (1982), el Concert per C a viola ( 1983) el Requiem polonès ( 1984 ), la Simfonia núm. 5 (1991-92), el Concert per a flauta ( 1992) -escrit per a /ean-Pierre Rampal- o la Sinfonietta núm. 2, el Concert per a violf núm. 2 -escrit per a Ann Sophie Mutter- i una rellevant aportació cambristica. Obres com Les Set Portes de Jerusalem (1996), una de les obres que cal considerar com a mestra dintre de la producció de la música del segle xx i que requereix, per interpretarla, cinc solistes vocals, un narrador, cors i una orquestra al més pur estil Berlioz, ha fet augmentar encara més la popularitat dc Penderecki, que els darrers anys ens ha deixat composicions com la Serenata per a orquestra de cordes (1997), el Credo (1998). 1a Sonata per a violí i piano núm. 2 (1999), el Sextet (2000). el Concert grosso per a tres violoncels i orquestra (200 1) o el Concert per a piano (2002). Guardonat amb infinitat de premis, Penderecki ha rebut el P1·emi UNESCO, el Premi Itàlia, el PremiPrix Artur Honcgger, el Premi Sibelius, el Premi Lorenzo Magnifico, i nominacions als Premi Emmv. Nou universitats, entre les quals Ja de Madrid, li han atorgat doctorats honoraris. A més, és membre honorari de Ja Royal Academy of Music in London, de la Royal Academy of Music de Dublin, de I'Accademia dí Santa Cecília a Roma, de la Real Acadèmia de Música d'Estocolm i de J'Akademie der Künstc a Berlin, sense oblidar que ha rebut l'Orde del Mèrit de la República Federal Alemanya. Ara, a l'Auditori Penderecki dirigirà un programa en què a més de la seva obra concertant, s'inclourà la Simfonia núm. J de Mendelssobn. 35 t55 •w••••ww••.. PRECRÍTICA Perahia i l'Academy of Saint Martin in tht{_fi.elds porten Mozart, Mendelssohn i Beethoven a Palau 100 Palau 100. Academy of Saint Martin in the Fields. Murray Perahia, director i solista. Mozart: Adagio i fuga K.546. Mcndelssohn: Concert per a piano núm. 1. op. 25. Bach: Concert de Branden burg núm. 5, BWV 1024. Beethoven: SimfOIJi¡¡ núm. 4, op. 60. Palau de la Música Catalana. 24 de març de 2003 (21 h). .... J?.~E..~-~:.T.... a personalitat artística de MutTay Perahia ha estat aclamada en tots els més grans escenaris i festivals d'atTeu del món. La seva sensibilitat pianística, la seva acurada manera d'interpretar les obres de Mozart o Beethoven, sense oblidar Bach -de qui darrerament ha fet uns enregistraments modèlics- o Chopin -de qui es pot considerar un dels interlocutors que atorga més personalitat a les versions-, converteixen Perahia en un veritable mite del piano i una referència obligada en parlar de la interpretació pianística del segle xx. Nascut a Nova York, Perahia va començar a tocar el piano a l'edat de quatre anys. Anys després, i pel fet que passava les temporades estivals a Marlboro -on se celebra un reconegut festival de música- va tenir la possiblitat de conèxier artistes com Rudolf Serkin o el mateix Pau Casals. Els seus primers èxits com a intèrpret es remunten a l'any 1972, en obtenir el primer premi en el prestigiós Concurs de Piano de Leeds, la qual cosa li permeté multiplicar les seves actuacions per tot Europa. Un any L 221 després, en el Festival d'Audeburgh treballa artísticament amb Benjamin Britten i Peter Peers en nombrosos recitals de lieder. Posteriorment Perahia arribà a ser director d'aquest festival. Actuacions al costat de les més grans orquesh·es i directors de primera línia mundial, amb enregistraments entl·e els quals destaquen des de la integral dels Concerts per a pia- no de Mozart amb I'English Chamber Orchestra i els de Beethoven amb l'Orquestra del Concertgebouwamb direcció de Haitink, i nombrosesdj¡. ticions avalen la carrera d'un artüia que actualment i des de la temporada 2000-01 és principal director con. vidat de 1' Academy of Saint Matiin in the Fields. L'any passat any Perahia va serp~ gramat en nombrosos concerts, end decurs dels quals va interpretar la in. tegral dels Concerts per a piano de Beethoven, dirigit per Sawallisch,i va fer actuacions al Camegie HaU, re· ci tals a Tòquio, Hong Kong, Sinppur, Seül i una gira pel Japó amb J'(K. questra de Saint Martin in the Fie~ Ara Perahia toma al Palau al capd¡ vant d'aquesta orquestra, una for· mació de Ja qual sobra tota menadt presentació. Els centenars d'enregi~ traments, la relació amb Sir Ne\iJ,, Marriner, les gires arreu del món.~ seva habitual temporada londinenca. els seus treballs com a institució pçr fer anibar la música a nombrosos ànr bits socials ... , tot plegat converte~ aquesta orquesh·a en un dels conjunt• més destacats del món, amb un nom inseparable de les figures de Haydni de Mozart, autors de qui han fet unes versions paracligmàtiques. Un prodigi del violí al costat de l'OBC Temporada OBC. Orquesta Sinfbnica de Castilla y León. David Garret, violí. Dir.: Alejandro Posada. Stravinsky: Danses concertants. Mozart: Concert per a violí núm. 5. Bartók: El mandarl meravellós. L'Auditori. 21 , 22 i 23 de març de 2003 (2 1 h, 19 h i li h, respectivament). l violinista David Garret va néixer el 4 de setembre de 1980 i va començar a estudiar violi als cinc anys. Primer estudia al Conservatori de Lubecca i poc després es desplaça a Berlín. El seu primer concert, l'ofereix a Hamburg l'any 1991 amb direcció de Gerd Albrecht i al costat de la Filharmònica d'Hamburg. Un any després es desplaça a Londres per estudiar amb Ida Haendel. E 36 /56 A partir d'aquest moment inicia una brillant carrera internacional amb actuacions a Europa, els Estats Units i el Japó, actuant al costat d'orquestres com la London Philharmonic Orchestra, Los Angeles Philharmonic Orchestra, la Filharmònica d'Israel, l'Orquestra Nacional Russa, l'Orquestra Nacional de París, la del Mozarteum de Salzburg, Staatskapelle dc Dresden, entre d'altres. i amb directors del renom de Claudio Abbado, Zubin Mehta, Giuseppe Sinopoli, Herbert Blomstedt, Charles Dutoit, Eliahu fnbal i Mikha'íl Pletnev. En la seva brillant carrera, tot i només tenir vint-i-dos anys, ca l destacar com a grans èxits la interpretació l'any 1996 del Co1zcert per a vio/f d'Elgar al Musikverein amb direcció de Yehudi Menuhin, l'actuació l'any 1997 amb la Filharmònica de Munic dirigit per Zubin Mehta en uns concerts oferts a Dehli i Bombai, i un èxit ro- tund en el seu debut a Berlín l'an) 1999 amb la Rundfunk-Sinfonieor· chester de Berlín dirigida per Rafa.:i Frühbeck de Burgos. Quant a enregistraments, cal de\lcar els seus Concerts per a 1•iolí de~~ zart amb Claudio Ab bado -enref!'· trats l'any 1995-, la Partí ta núm. 1& Bach i la Sonata ''Primavera" de lli· ethoven, els Vint-i-quatre capricis d~ Paganini ( 1997), o el Concert perl violí de Txaikovski. Durant la temporada 2002-03 GJr· ret s'ha programat oferir una ~lll' quantena de concerts• amb actuaCI(lli5 . b a Alemanya Bèlcrica Holanda, I am Na o· ' ' concerts al costat de !'Orquesta · cional de España interpretant l'Seat· tish Fantasy de Bruch, de I'Orqu~: de Castilla y León amb el Co~1~ I~U·u5 de Mozart (obra que ofenraal~. ditori), o de la Deutsche Oper :1 chestra de Berlin amb el Concert~: Schumann. I i¡ ..tw••••ww•••• PR E CR Í T I C A Sir JC¡hn Eliot Gardiner dirigeix la London Symphony Palau 100. London Symphony Orchestra. Dir.: John Eliot Gardiner. Britten: Quatre Interludis marins. Debussy: La Mer. Prokófi ev. Simfonia núm. 5. Palau de la Música Catalana. 6 d'abril de 2003 (2 1 h ) . .....P..~!..!:!::!.: ... uan en un programa apareix el nom de Sir Eliot Gardiner, els amants de la música tenen la certesa que presenciaran un esdeveniment musical de primer ordre. A més, si Gardiner actua al capdavant d'una orquestra com Ja London Symphony, amb un programa tan substanciós, integrat per obres de Britten, Debussy i Prokófiev, la vàlua de l'esmentat esdeveniment sembla poc menys que gat·antida. ¿Qui no recorda el Requiem de Mozart que va dirigir al Palau l'any 1991 en commemoració del bicentenari de la mort del compositor o la direcciói l'enregistrament en directe el mes de març de 1994 de la Cinquena de Beethoven al capdavant de I'Orchestre Révolutionnaire et Romantique? Sens dubte, Gardiner sempre deixa un segell inesborrable. Amb més de 250 enregistraments i Ja seva tasca corn a director de l'Òpera de Lió, fundador del Cor Monteverdi, de l'English Baroque Soloists, de I 'Orchestre Révolutionnaire et Romantique, Gardiner a més té la virtut de fer de les seves actuacions un veritable focus d'atenció. És el cas de l'enregistrament de les set òperes de maduresa de Mozart l'any 1995; la integral de les Simfonies i els Concerts deShcumann l'any 1997, la interpretació l'any 2000 de totes les cantates religioses de f. S. Bach, i enguany - en l'Any Berlioz- amb la interpretació de nombroses obres del compositor, que culminaran amb la reptesentació de Q Benvenuto Cel/ini a Zuric i de_Les Troyens a Paris, una de les òperes que per la seva dimensió i desplegament de mitjans resulta més complexa d'interpretar. Gardiner, amb les seves recreacions de la música de Monteverdi, Bach, Mozart, Schumann i Beethoven, s'erigeix concert rere concert en un director que no deixa escapar el mínim detall i en què Ja perfecció interpretativa comportal'èxit constant de les seves actuacions. Es tracta d'un concert que, ben segur. suposarà un nou èxit per al director i un record inesbotTable per als qui tinguin l'oportunitat d'escoltar-lo. 221 Un viatge a la música antiga francesa Euroconcert. Le Poème Harmonique. Dir.: Vincent Dumestre. Pierre Guédron: Le Concert des Consorts, amb obres de Robert Ballard, Lejeune, Le Bailly. Palau de la Música Catalana. 1Ode març de 2003 (2 1 h). per LL.T. ·····-······················ D es de la seva formació Le Poème Harmonique fundada l'any 1997, s'ha ~arcat com a0 b' · r . ¡ecttu ter-nos descobrir els autors · . · · pnnctpalment tia mustca dels pri~~~s anys del ~egle XVII de França i ~ ta, tot realttzant un treball diri~~ tant a les obres vocals com a les Instrumentals. Amb un conjunt integrat per ins1 la tiorba el tiorbino ruli~ents la ra o l' com ' · d'altres ' entre arpa ha ac{)nse 't tnple ' · , gut • gractes als seus enre-' gi s1raments, destacats premis de la crítica francesa. El conjunt té Vincent Dumestre com a director i els seus treballs han estat catalogats com "d'a- mor a la perfecció, plens de plenitud expressiva"; igualment, han rebut elogis per Ja seva originalitat i qualitat. Les Lamentacions de Cavalieri és un dels seus treballs discogràfics més rellevants, i l'any 2001 va rebre des ta- cats premis discogràfics a França, com el de millor disc clàssic de l'any. Le Poème Harmonique està subvencionat per la Fondation France Télécom, i és conjunt resident de I'Académie Bach d'Arques la Bataille, a més de treballar amb la col·laboració de l' Atelier de Recherche du Centre de Musique Baroque de Versailles. 37 /57 ·~--·-··· PRE C R Í T I C A Massimo Spadano dirigeix l'OSV Concerts Simfònics al Palau. Orquestra Simfònica del Vallès. Massimo Spadano, director i solista. Duran: Obertura en Re major. Haydn: Concert per a violí i orquestra núm. 1. Schnittke: Moz-Art à la Haydn. Mozart: Simfonia núm. 25. Palau de la Música Catalana. 29 de març de 2003 (19 h). Abdel Rahman El Bacha torna a Euroconcert per interpretar Chopin Euroconcert. Abdel Rahman El Ba. cha, piano. Chopin: Nocturnsop. 27 i op. 48. Estudis op. 25. Po/o. nesa op. 44. Balada núm. 3. Fan. tasia en Fa menor op. 49. Palau de la Música Catalana. 26 de març dt 2003 (21 h). ner LL.T. ...... ~....................... L ' Orquestra Simfònica del Vallès, que enguany està fent una brillantíssima temporada en el cicle Concerts Simfònics al Palau, comptarà per a aquest pròxim concert amb la presència del director i violinista Massimo Spadano, en un programa dedicat a obres dc Duran, Mozmt, Haydn i Schnittke. Nascut a Lugano. i diplomat a Itàlia i a Utrecht. Spadano ha estat membre de I'European Community Youth Orchestra. Com a solista i concertino ha actuat en festivals com els de Berlin, Salzburg, Milà, Amsterdam, Florència, en un treball que a més de fer-lo dedicar-se al repertori simfònic tradicional, també està dirigit vers el món de la mú- sica antiga, en una tasca important al costat del conjunt Camerata Anxanum, de la qual és fundador. Com a concertino ha col·laborat amb orquestres com les del Liceu, Granada. Tenerife, Santa Cecília de Roma, Orchestrc de Chambre de Lausana, i amb conjunts barrocs del prestigi del Baroque Limoges, Ensemble Zefiro, Hespèrion XX i Le Concert des Nations. Des de 1994 Spadano és concertino de l'Orquestra Simfònica de Galícia. i ara el seu talent com a solista es podrà escoltar al Palau en la interpretació del Co11cert per a violí núm. 1 de Haydn. THE COLOMER GROUP FUNDACIÓ ORFEÓ CATALÀ- PALAU DE LA MÚSICA CATALANA The Colomer Group patrocinarà el concert núm. 14 de •Palau 100» amb l'actuació de l'Orquestra Filharmònica de Berlin i el director Mariss )ansons. El conveni de patrocini ha estat signat pel Sr. Carlos Colomer, Conseller Delegat dc The Colomer Group i el Sr. fèlix Mi llet i Tusell, President de Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana. Amb aquest patrocini The Colomer Group expressa, una vegada més, e l seu ferm suport a la cultura. 38 158 _____ E~-~--~-~-·-T.... l pianista nascut a Beirut l'a1 I 958 Abdel Rahman El Bacbi toma a la temporada Euroc000'!1 per ofetir novament un programadtdicat monogràficament a Chopin. L'obra dc Chopin ha estat unadcle< constants en la trajectòria d'aquest pi!· nista format a París amb Marguen!¡ Long i que va aconseguir el seu prim~r gran èxit l'any 1978 en obtenireiP,tl· mi del prestigiós Concurs Reina Elii.i· beth de Bèlgica. A partir d'aquell moment inicia una carrera que el du aac· tuar al Mozarteum de Salzburg. Jl Théatre des Champs Elysées, a la sab de la Philharmonie de Berlín o al CCI! certgebouw d'Amsterdam, i amb~,. tals que inclouen tot Europa. eiiW I'Otient Mitjà i els Estats Units. Amb un repertori concertant anlP"" s im -amb més de cinquanta obres~ a piano i orquestra- o la integral d~ ici Sonates de Beethoven, té en autors~ Bach, Mozart, Beethoven•. S~hu~ Chopin, Schumann, Rackmaomo~. · vel o Prokófiev l'eix de la seva mtet· pretació. El seu' primer enregistra~ (I 983) va ser dedicat a Prokófiel'... qual seguiren l'enregistrament deCo certs de Bach, els dos Concerts de~ vel, obres de Schumann, Schubert i ' 32 Sonates de Beethoven. Un delssell) enregistraments més celebrats és el~ va dedicar a l'obra completa de ChO!l~ gravada, però, a diferència d'~l~res~~ nístcs, seguint l'ordre cronologtcdok· composicions. 981 Ara aquest pianista que des de. 1.bl· 1 té la doble nacionalitat francesa 1t nesa, tomarà al Palau per ofc;,rlr ~n~· ci tal que afrontarà els op. ~:J. 2d · , 45, 47 i 49 de Chopin. segumt. ondr aquest vessant cronològic de l'obra compositor polonès. E PR E C R Í T I CA El mandarí meravellós, una obra emblemàtica de Béla Bartók, amb l'OBC ~r éla Bartók va compondre el ballet El mandarí meraa,ellós entre els anys 1918 i 1919, moment en què el compositor assolia la total eclosió del seu geni i desplegava àmpliament la seva audàcia per a la recerca de nous camins en la composició musical. Recordem si més no que en un seguit de deu anys Bartók escriu obres tan considerables com els Quartets de corda núm. 3 i 4 ( 1927 i 1928), la Sonata i /m [reien (A l'aire lliure) per a piano, com també el Concert núm. 1 per a piano i orquestra ( 1926), a més de dues Sonates ( 1921-23) i dues Rapsòdies per a violí i piano ( 1928). D'alguna manera la seva música s'allunya de camins fressats, intensifica el vessant expressionista i reforça l'element dramàtic del discurs sonor. Són els moments en què Bartók cerca la llibertat no tan sols en la melodia, sinó també en el contrapunt i en l'harmonia, a la vegada que atorga allitme la funció estructuradora del vessant arquitectònic de la música. El mandarí meravellós és una de les seves més belles i tiques obres orquestrals de tota la producció simfònica; amb tot, a causa del seu rea lisme expressionista (S. Morcux) i el tema argumental poc moral, no va merèixer la lògica difusió. Heus ací la síntesi argumental: tres rodamons proposen a la jove que conviu amb ells que atregui els tra~seünls :ics per poder-los robar. La no1a, despres de vacil·lar, hi accedeix. El primer client és un comerciant que de moment resulta divertit, però que mira i desitja la dona amb ulls suplicants. Ella, atemorida, demana als lladres que la deixin sola amb el mandarí, aquest l'abraça i, satisfet el seu desig, comença a brollar-li la sang de les ferides, que finalment el mena a Ja mort. B ertament, el tema no és purament escabrós, ja que desig i mort s'hi conjuguen de tal manera que, en defini tiva, manifesten la visió filosòfica i moral dc Battók i Langyel (el llibretista) sobre l'ètica amorosa. La música de la suite del Mandarí meravellós, se centra en la primera prut del ballet i fineix amb el mandarí perseguint la noia. El conjunt es desplega mitjançant les tres fases clàssiques de l'obra en forma sonata: allegro inicial. fento (que és un vals) i un final. En la partitura no es troben citacions de temes folklòlics, i com ja s'ha apuntat, el factor títmic és el protagonista principal per donar forma al discurs musical, el qual, d'una banda, deseiiu l'ambient ombrívol i alhora aspre i tràgic i, de l'altra, amb els seus constants contrastos plens de dinamisme manifesta el vitalisme invencible de les passions, que en darrer terme crea la sensació de vida intensa, mantinguda en tensió fins al limit del possible. C aviat esdevé exigent i violent. Els tres pòtols el roben i l'expulsen, i ordenen a la noia tot seguit que comenci altra vegada el seu joc; la segona víctima és un jove tímid, i com que no té diners, és foragitat ràpidament; la noia inicia de nou la maniobra. Apareix un estrany i inquietant personatge, el mandarí, que és seduït amb insinuants gestos per la dona. El mandarí la persegueix amb violència, els bandits l'atraquen i tracten d'ofegar-lo amb els coixins, i quan creuen que és mort l'abandonen, però el mandarí es refà i continua la seva persecució, llavors els lladres l'escometen i el travessen amb una espasa rovellada, però ell continua viu i no sagna, i Temporada OBC. Orquesta Sinfónica de Castilla y León. David Garret, violí. Dir.: A. Posada. Stravinsky, Mozart, Bartók. L'Auditori. 21 , 22 i 23 de març de 2003 (21 h, 19 h i 11 h, respectivament). ~ 18è. CONCURS DE PIANO ~ IIPREMI Z8DUYCIUTAT DE BERGAII Dies: 26, 27 d'abril, l, 3 i 4 de maig de 2003 Categories: A. fins a 28 anys- B. fins o I 9 anys- C. fins a I 5 anys - D. fins a 11 anys Organitz<~: CENTRE D'ESTUDIS MUSICALS DEL BERGUEDÀ "L'ESPILL" CI Ciutat, 16. lr - 08600 BERGA . Tel/Fax 93 8213~ 53 - concurspJano@espall.n~t Pa1rocana l~ , ", , , , , <, r.r.p ,;,~UY 0 Ab m eI su pon Regl67 _ _ if.!r:m::t:Mtttml 221 ~m•••••••w. PRECRÍTICA Estrena liceística d'Il viaggio a Reims Canteu, canteu viatgers reials! per J.C.C. ------------------------QuAN GIOACCHINO RossiNI VA COMPONDRE I/ viaggio a ReÍ/115 1 FEIA POCS MESOS (DARRERIA DEL 1824), QUE S'HAVIA INSTAL·LAT A PARÍS AMB CARÀCTER DEFINITIU I FEIA TAMBÉ MOLT POCS MESOS QUE CARLES X S'HAVIA PROCLAMAT REI DE FRANÇA. PRECISAMENT AQUESTA ÒPERA VA SER ESCRITA AMB MOTIU DE LA SEVA CORONACIÓ I ESTRENADA EL 19 DE JUNY DE 1825. I retorn a París del compositor amb la seva esposa lsabella Coll bran, en un moment en què gaudia d'un notable prestigi i estima a la capital francesa. li suposà d'entrada la direcció del Théatre Italien, càtTec del qual aviat es desentengué en atorgar-li posteri01ment el càrrec indefinit i pompós de primer compositor del rei i inspector de cant de França. Una atribució que ben segur li proporcionava molts menys maldecaps que l'altre, uns bons ingressos - i a més assegurats- de les arques reials, i definitivament més temps lliure per esctime música. Com es pot veure, Rossini s'ho va saber "muntar bé", dit en un llenguatge juvenil molt del dia. L'obra, doncs, es va engendrar en un context i en unes circumstàncies molt particulars, i per tant -valgui Ja redundància- es tracta, inequívocament, d'una obra de circumstàncies. Una obra, també, amb tan sols. o fonamentalment, les pretensions de contribuir a la glòria de l'absolutista monarca. El mateix Rossini no la va valorar gaire en si mateixa -només es va representar tres vegades en el moment de l'estrena-, i bona part de la partitura Ja va emprar per a l'òpera Le comte d'Ory, estrenada tres anys més tard. Curiosament, després va ser recuperada a Paris. de fet manipulada en les seves intencions inicials, amb motiu de la revolució del 1848, amb el títol, ben significatiu, d'Andaremo a Parigi? Encara hi ha una altra reposició, aquesta vegada a Viena el 1854, i ben d'acord amb el caràcter primigeni, amb motiu de les noces de Fr·ancesc josep i la princesa Elizabeth de Baviera, coneguda popularment com Sissí. Després, i fins ben entrat el segle anterior. aquesta obra va desaparèixer de circulació. La reposició es va produir l'any 1984 amb caràcter d'esdeveniment al festival rossinià E de Pesaro del 1984, gràcies al treball de recerca endegat per Ph. Gosset i Janet Johnson, amb troballes de material esparses a París, Roma i Viena. Des d'aleshores s'ha anat representant amb una certa normalitat en les programacions opetístiques d'arreu. L'obra, per manca d'una ~utèntica trama argumental, no es pot considerar autènticament una òpera, i el mateix autor la va qualificar com a cantata escènica. L'argument és gairebé pla. En un balneari hotel de Reims es concentren una colla d'aristòcrates procedents de diversos països europeus que l'endemà han d'assistir als actes de la coronació justament de Carles X. Els dubtes sobre si podran disposar de carruatges per desplaçar-se, a la fi resolts negativament fan que els diferents personatges mostrin les seves misèries com a éssers humans, en un retrat més caricaturesc i irònic que no pas aprofundit. Un final autènticament de circumstàncies - un gran brindis pel reiclou de manera idònia -ateses les circumstàncies-l'obra. Amb llibret de Luigi Balocchi inspirat molt lliurement en la novel·la Corinne oú 1'/talie de Madame de Stael, el lleu argument de fet constitueix un pretext per a una autèntica festa del cant. Però també per mostrar el Rossini més irònic, més lliure en la caracterització musical dels personatges i, amb ells, d'unes circumstàncies de les quals era en certa mesura partícip -com a gairebé funcionari reial-, però segurament no identificat. Sense l'habitual i brillant obertura i amb deu protagonistes principals i vuit secundaris, aquells tenen ocasió de Lluir les excel·lències del seu ofici en àrit, conjunts, entre els quals destaca un cm certant ni més ni menys que a catal7! veus. La rica inventiva melòdica de Ro< sini, inexaurible encara aleshores, ur.~ mica a l'inici del seu precipitat declil\ es mostra en tota la seva fastuositat exuberància i frescor. eixant ben establert la cabdt: importància del que és rel~ ment l'estrena barcelonirJ d'aquesta òpera, remarqut~~~­ ne, pel que fa a la seva materialitzacio la presència per primera vegada ai!J. ceu del director de Zamora jesúsl~: pez Cobos. És quelcom de què ens 00: de felicitar, perquè -no descobrim~ es tracta d'una de les grans figures~. ropees de Ja direcció, i a més ha excef.ide manera especial en la parce,'. operística. Potser dol una mica crM aquest debut no s'hagi produït en IL". obra de més envergadura que la TO!!· niana, caràcter d'esdeveniment ap2~ No cal dir que ens hi agradaria unal):f mali tat de relació amb el nostre Teatrt Pel que fa a les veus, hom ha fet un¡ clara aposta per valors joves del·lllll· cat" català i estatal -Bros, Bayo, Òd~ na, Orfila, Cantarero, De la MercCii. Maria José Moreno, Begoña Alberdi,h· xaro Mentxaka, Mireia Pintó, Da1i~ Alegret, Àlex Sanmartí-, amb algunsp consagrats, com Enric Serra (agraït re· torn després de força temps d'absència) i Enzo Da ra, que compartiran~ lluït paper de Barone di Trombonoklll Ja seva doble i tan reconeguda capa•t tat canora i actora!. La producció és del Gran TeatreM Liceu amb el Teatre de la Maestranll de Sevilla i la dramatúrgia la signa~· gi Belbel, en el que creiem que és el!è'l debut operístic. Home fort de la Ctfl' ció teatral cataJana del moment -ac a autor i director-, les expectathts~ falagueres, per bé que les exigües sdicitacions argumentals no li posaran¡¡. cil la tasca. D l l viaggio a Reims de GioacchÏJI!' Rossini. Llibret: Luigi Bai~ Enric Serra. María Bayo. S1~ Orfila. Josep Bros. Elena de ~ .-ced. Cristina Obregón. Mana Moreno. Enzo Dara. Àngel O na. Mariola Cantarero. Mentxaka. Orquestra del GraJ! ~ atre del Liceu. Director musi~ Jesús López-Cobos. Dire~i.ó CSCC' nica: Sergi Belbel. ProduCCJO: Grll Teatre del Liceu-Teatro de la~ estranza de Sevilla. Del to al 23 març de 2003. f: un; E11ric Serra toma a/ Liceu amb aquesta producci6 R ÀF IQ UE S A CATA L UN Y A .,,DISCOG .................................................................. ................................................. . ,I '· Vinculació a la música simfònica !àries¡ UDCC!J. ::atOI'lt ~eRc& es.~ :lectili. IOSÍtal cabd!! !s real· llonir~ rquern- ltzacit aal [.i. ~SLIJ. nsh.Y ~: :xce!!· fCel·h ca«¡\! lmll:l! ! !()§· ap.'ll" Harmonia Mundi Harmonia Mundi Ibèrica. Av. Pla del Vent 24. 8970 Sant Joan Despí Tel.: 93.373.10.58. Fax: 93.373.67.64. Afe: ínfo.iberica@harmoniamundi.com. lnternet: http://www.harmonia.com http://\vww.harmonia.es Discogràfica francesa (capital francès), Françoise Pélaud n'és la directora general. Edita bàsicament música clàssica. Produeix de 400 a 500 compactes l'any. armonia Mundi és una companyia d'origen francès creada per l'artista Sorin Melinte fa 44 anys. Treballa bàsicament el repertori de música simfònica, la música de cambra i la lírica, i recentment ba incorporat als seus catà~egs produccions de teatre, òpera 1 ballet. A Catalunya es van instal·lar l'any 1985. A més a més de la música clàssica, fan enregistraments de música ètnica, especialment fl~menc, i també de jazz. La directora general Françoise H \'JVAJOJ Co11rert fo r tlw Pri11c¡• C?f Pvltwd Pélaud ens defmeix Hannonia Mundi dins del món de les discog¡·àfiques: "El que caracteritza la companyia és la seva capacitat d'independència, és una situació ww mica atípica; pel que fa a volum no ens podem pas comparar amb les quatre o cinc companyies importants al món, sinó que estem arrenglerades amb les més petites, però pel que fa a organització sí, ens hi ajuda tenir una xarxa de distribució pròpia. També vull remarcar que a Espanya tenim tres botigues que només comercialitzen els nos- tres productes, una a Girona, l'altra a Santander i una tercera a Madrid." En relació amb el tema de les subvencions, Pélaud és molt franca. "En general no hi comptem, entre altres coses. perquè els nostres llibrets no estan en català, només fa temps, amb els enregistraments de l'Orquestra de Cambra Teatre Lliure se'n va demanar." Sobre el paper que té en la venda de discos la música clàssica, ens diu: ''Bé, e/ mercat de la música clàssica és un mercat minoritari, del total de discos només un 5 o 6% és de clàssica. Afortunadarnent. es venen a tot el món, però amb els clàssics un tiratge de 500 ja es considera un èxit, mentre que si fem la comparança amb el flamenc, el tiratge és de 4.000 o 5.000 exemplars." Françoise Pélaud té molt clar que la seva feina a la discogràfica és procurar que sigui un negoci, tot i que no nega que hi ha un valor cultural afegit. per Eduard V. Patsi Música encreua 4 5 6 7 Horitzontals 1. Solistes de contrabaix. 2. Ciència que estudia els instru· ments, incloent-hi els orgues. 3. Re. Potser no cal melodia, però això sí. Inici viril. 4. Procuraria per tots els mitjans no interpretar el musical Evita. Extrems de l'Jnter. 5. Amfitrions alia italiana. Pont de violi cap per amunt. 6. La. El shó, el koto i en gongsil instruments d'allà. 7. Llei que obliga a contestar un 1J amb un altre La i una desafinada amb una altra desafinada. Va nérur a Salamanca. 8. Pot ser l'Orquestra de Tanzània o una organització menys musical, dl i tant! Res de res. Si bemoll germànic. La que mou muntanyes dd 221 revés. 9. Diguem-ho, que nosaltres no som d'eixe món. A en Narciso li ha caigut la darrera corda de la guitarra. IJ part central de la pudor. 1O. Dues per a Vivaldi i Paganini, una per a Berio i cap per a Toldrà. Toquen a l'uníson, però uns a 440 i d'altres a 445. 1 J. Beguda alcohòlica dins d'ampolla musical. Carreras, Domingo i Luciano. Verticals l. Sistema musical après de Schonberg. 2. Ruera consonàntic. Sis bótes de líquid penedesenc. Mig atonal. Nin, Nicolau o Nono. 3. Compositor flamenc del segle xv gens donat a l'agriMúsica encreuada de febrer 2003 (núm. 220) cultura. 501. 4. Petites instrumentistes gallegues en diminutiu local. 5. Llac mig canadenc i mig nord-americà. Mi bemoll. 6. Cognom de la Marilin, un poc desordenat. Poso un tap a l'ascensor. 7. Perdoneu la llicència. però aquí heu de posar-hi L i tres N. Forte a la partitura. 8. Tonalitat. Lo vi d'este poble és conegut arreu (cap per amunt). Entrada d'auriculars. 9. Tren dels maldecaps. El més musical és el de gemecs. Un madrileny. 1O. Quatre romans. Cançons per a veu i piano. 1 I. Instrument de vent, parent del fagot, però fet de metall (plural). ·,....--42162 Solucions en el número següent Mestres organistes de Montserrat Obres de Miquel López, Narcís Casanoves i Anselm Viola. Intèrpret: Miquel Gonzólez. Producció: Discos Abadia de Montserrat. Hom gaudeix a pleret, a poc a poc, mastegant cada instant, d'un recull de música de gran bellesa i cos, interpretada en un instrument excepcional, l'orgue de la parròquia de Santanyí (MaUorca), màxima expressió del geni de Jordi Bosch, de la mà d'un intèrpret curós, Miquel Gonzalez, molt identificat amb l'esperit d'aquest opus. El CD es completa amb un fullet de contingut molt complet que afecta tant els compositors com intèrpret i orgue, ex']X>sat en tres idiomes -català, castellà i anglès-, que arrodoneix definitivan1ent la imatge de producte de vàlua d'aquesta obra. J.C.C. ha instrumentistes de percussió, violí, i vocals de les cordes mezzo i soprano. Els acompanya al piano Òscar Boada. Les cançons s'estructuren en sis blocs, que abasten cançons catalanes, cançons de Sud-àfrica, Àsia, Anglaterra, d'Àustria, d'Itàlia i dels Estats Units. Els autors corresponen a èpoques i estètiques diferents. De Catalunya, Enric Morera, a més dels contemporanis A. Garcia Demestres i el mateix Boada. D'Anglaterra, E. Elgar. D'Àustria, J. Strauss. D'Itàlia, C. Rossini i D. Caccini, Br. Adams. I dels Estats Units, G. Gershwin, L. Bernstein, Adams i Luboff. D'Àfrica, M. Lirunga, E. Van Biljon, L. Mommen. I d'Àsia. H. Kondoh i W. Li Ping. Entre els temes més coneguts cal destacar -summertime" de l'òpera Porgy and Bess de Gershwin, la polca Tritschtratsch de j. Strauss. Lullaby d'Elgar, l'AveMaria de Caccini, Alfonsina y el mar d'A. Ramírez, el poema Lo Comte Arnau de Jacint Verdaguer, de qui se celebrà l'any passat el centenari de la seva mort, El testament d'Amèlia amb harmonització d'Enric Morera i la Sardana de les monges del mateix autor. Maria Grataeós ····················································································································· discografia organística Catalunya no està sorada de producció. 1 més encara de producció important en el pla qualitatiu. Per això quan apareix un enregistrament, de manera inevitable un hom acusa un cert clímax d'e>.-pectació per causa de la mateixa excepcionalitat. En aquest cas, al cap de pocs moments d'iniciar l'escolta un hom se sent envoltat per un context indefinible de goig i acusa l'evidència de trobar-se davant d'una obra autènticament d'exceHència. Una obra de plenitud, en la qual es conjunten els elements més cabdals de tota creació disoogràfica: substància i bellesa de l'obro mostrada, recursos idonis posats, interpretació modèlica i presentació acurada, rica i eficaç. Podriem dir, doncs, que hi és tot. I en aquest tot, hi hem d'afegir, encaro i com a element cabdal, el fet de com és ~po~t que hom projecti discogràficament aquest món musical que es concentra en aquest CD. En aquest sentit l'expressió ~oportunitat" és incompleta per definir el que ''Olem expressar. U COR VIVALDI. PEms CANTORS DE CATALUNYA Viatges, vol. li Òscar Boada, piano i direcció. Arnau Farré, orgue. Columna Música. M est enregistrament el segell Columna úsica inclou un variat i ampli repertori que ens ofereix aquest excel·lent cor infantil fundat i dirigit per Óscar Boada. El cor infantil de noies està format per sopranos I, li i JJI, i contralts. Entre els solistes participants hi Enric Casals Defilló (1892-19865 Cobla de Cambra de Catalunya. Direcció: Marcel Sabaté. Segell: Picap. Producció: Músics per a Cobla. l panorama de Ja discografia per a cobla sovint es basteix damunt productes tòpics. Per això cal advertir-ho quan es trenca aquesta inèrcia, com és el cas d'aquest disc. D'antuvi cal destacar l'esforç endegat per pouar en el patrimoni sardanístic d'Enric Casals i, furgant ací i allà i recuperant i restaurant partitures, a fi de poder oferir-nos E pREU ESPECIAL subscriptors . ta Musical catalana ReVJS 11'00 Euros aquest aplec de composicions que abasten ni més ni menys que setanta anys de la producció del violinista i compositor: exactan1ent els setantados anys que distancien Catalunya avant (1910) i Recordant Conrad Saló ( 1982). En total són tretze composicions que revelen, d'una banda, l'afecte que va sentir aquest músic per la música per a cobla i, de l'altra, l'elevat rigor amb què la va tractar. Tot al llarg d'aquests tretze títols, el compositor hi vessa una vasta gamma de sentiments i en el conjunt hom gaudeix de sardanes de tall més acusadament popular que en d'altres, en les quals l'exercici compositiu el mena a reflexions anímiques d'una notable transcendència. Material irregular però d'una considerable envergadura inttínseca, el disc compta amb una interpretació esplèndida d'aquest conjunt particular que és la Cobla de Can1bra de Catalunya, formació variable que integren aJ. guns dels més destacats virtuosos dels instruments de cobla. J.C.C. Recull d'un centenar de dibuixos publicats o Catalunya Música I Revista Musical Catalana que, sota la rúbrica d' Scherzando, Cesc presento mensualment des dels inicis de la revisto, fo més de 17 anys, amb una visió intel·ligent i subtil sobre el fet musical. Uns dibuixos que diuen, precisament, tot el que volen dir, presidits per l'encert, lo idone'tlot i la bellesa. 144 pàg.- 21 x 24 cm PVP iva inclòs 15,70 Euros Sabem molt bé què és sentir passió per la música 1 t.: emoció, la dedicació, el perfeccionament, els sentiments... Sabem molt bé què són aquestes sensacions. Aquesta és la raó per la qual col·laborem amb el Palau de la Música com a membre d'Honor de la Fundació Orfeó Català, donant suport així a la divulgació de la cultura musical a Catalunya. 1 2 1 A Winterthur sabem molt bé què és sentir passió per la música. 2! I CREDIT FUNDACIÓ SUISSE winterthur BARCEWNA (BAKCELONÍIS) I 20,30 h Liceu 21 h Palau Le Poème Harmonique. Dir.: Vince nt Dumestre. Guédron Ballard, Lejeune, BaiUy. (Euroconcert). ' 20,30 h SGAE Emili Blasco, piano. Sira Hernandez, piano. Guzman, Taverna-Bech, Delgada, Oltra, Bonet, Cervelló, Brotons. (Nous Repertoris Música XXI). 21 h Aud. Winterthur lvón Martín, piano. (VI Schubertíadn). 20h Catedral Bernat Bailbé, orfde. Cabanilles, Buxtehude, Bach, De Grigny. (L'Orgue de la Catedra de Barcelona. Euroconcert). 20,30 h Liceu 20,30 h Liceu nviaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. n viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. 20,30 h Sta. M. del Mar Escola de Música San Ignacio de Moxos, Bolivia. 21 h Institut Francès Solistes de l' O BC. Quartet de percussió. Reich, Odunes, Charles, Humet, Peck. (Avuimúsica). 14MAilÇ 20,30 h Liceu n viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. lSMAllÇ 19 h Palau Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Dir.: Salvador Mas. Ga.rreta, Toldrà, R. Lamote de Grignon, Ferrer, Oltra, Casablancas, Montsalvatge. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). 19 h Auditori OBC. Dir.: Franz-Paul Decker. Simfonia núm. 8 de Bruckner. 20,30 h Liceu ll viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. 22,30 h Auditori Orquestra Simfònica de l'Òpera de Minsk. Andrei Sikorski, piano. Dir.: Lev Liaj. Txaikovski. (Promoconcert). llh Auditori OBC. (Segona audició). 17 h Liceu 11 viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. toMAllÇ ttMAllÇ 12MAllÇ t3M.UÇ 16MAilÇ 18 h 17MAilÇ 18MARÇ 21 h 20,30 h Palau Palau SGAE lfviaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. Orquesta Pablo Sarasate de Pam&lona. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana (patrocinat per undació Caixa Catalaunya). Maria Espada, soprano. Mark Tucker, tenor. Garry Magee, baríton. Dir.: Ernest Martínez lzquierdo. La Creació de Haydn. (Els Diumenges al Palau). La Stagione Frankfurt. Steven lsserlis, violoncel. Dir.: Michael Schneider. Boccherini, C. Ph. E. Bach. (Palau 100). Anna Comellas, violoncel. Clara de Cruylles, ~iano. Ricard Rovirosa i Eduard Vila, piano a quatre mans. Emília GraAales, violí. Marc Renau, violoncel. Juan Peñalver, piano. Claudia Ferr s, violi. Marta Curbelo, clarinet. Marta Espinós, p•ano. Marta Espinós i Juan Peñalver, piano a quatre mans. R. Lamote de Grignon, Gumovart, Bmcic, Garriga, Saba ter. (Nous Repertoris Música XXI). Liceu 20,30 h Liceu 21 h Palau Aleksandr Melnikov, piano. Schumann, Prokófiev, Schonberg, Schubert. (lbercamera). 20MARç 20,30 h Liceu n viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. 21MAJtç 20b Palau Cor de Noies de l'Orfeó Catal& (patrocinatfaer Santander Central Hispano). Josep Surinyac, piano. Dir.: Lluís Vi amajó. 20,30 h Liceu 11 viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. 21 h Auditori Or~esta Sinfónica ~e Castilla y León. r;>avid Garrett, violí. Dir.: Aiejan o Posada. StravtDsky, Mozart, Bartok. 19 h Palau Esbart Joa~im Ruyra. Dir.: Joan Cruells. Dansa tradicional. (Cobla, Cor i Dansa al alau). 19 h Auditori Orquesta Sinfónica de Castilla y León. (Segona audició). 20,30 h Liceu 11 viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. 22 h Palau Orquestra Simfònica de l'Òpera de Minsk. Andrei Sikorski, piano. Dir.: Lev Liaj. Rimski-Kórsakov, Rakhmàninov. (Promocoocert). llh Auditori Orquesta Sinfónica de Castilla y León. (Tercera audició). 17 h Liceu n viaggio a Reims de Rossi ni. Dir.: Jesús López Cobos. 21 h Palau Academy of Saint Martio in the Fields. Mu.rray Perahia, director i solis- 22MAJtç - 23MAJtç - 2tMAJtç .¡ e ~~ ¡¡¡;¡ 221 ;:;! :::l. i& & ~ ¡¡;¡· ~ E n viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. n viaggio a Reims de Rossini. Dir.: Jesús López Cobos. 20,30 h 19MARÇ i 47 167 ••..,•...• ta. Mozart, Mendelssohn, Bach, Beethoven. (Palau 100). 21 h Auditori Symphonieorchester des Bayerischen Rundfunks. Dir.: Lorin Maaut Brahms. (Jbercamera). 21,30 h CCCB Marcel Worms, piano solo. Mompou and the Blues. (Cicle lnternaciouat d'Influències Musicals). 2S MAR.Ç 20,30 h SGAE Blai Soler, violí. Dal::lar Muñiz, ~iano. Taverna-Becb, Bosch, CoiO!Dct. Benejam, Garriga, oler, Montsa vatge. (Nous Repertoris Música XXll. 26MAR.Ç 21 h Palau Abdel Rahman el Bacha, piano. Chopin. (Euroconcert). 28MAR.Ç 21 h Auditori Or~esta Nacional de España. Josep Maria Colom, piano. Dir.: Rafad Frü beck de Burgos. Debussy, FaUa, Beethoven. 21 h Institut Francès Anna Giménez, flauta i electroacústica. Mestres Quadreny, Berio, Do. natoni, Bofill, Hannan, Resina. (Avuimúsica). 19 h Palau Orquestra Simfònic:tt del Vallès. Massimo Spadano, director i solista. Du· ran, Haydn, Schnittke, Mozart. (Concerts Simfònics al Palau). 19h Auditori Orquesta Nacional de España. (Segona audició). 22 h Palau Orquestra i Cor Nacional Rus. Dir.: Eduard Serov. Requiem i Lo j1auiD màgica de Mozart. (Promoconcert). llh Auditori Orquesta Nacional de España. (Tercera audició). 19, 30 h Palau Orquestra i Cor Nacional Rus. Dir.: Eduard Serov. Passió segon& SN Mateu de Bach. (Promoconcert). 20 b Liceu Recital Maria Guleghina, soprano. lvary Ilya, piano. Rakhmànin01. Donizetti. 19 h Palau Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Cobla La Princ~al de Llobrc· gat. Dir.: Jordi Leon. Albert, Marimon, Gil Membrado, oià, Morakda Borgunyó. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). 19 h Auditori OBC. An,el Jesús Garcia, violí. Dir.: Jan Latham Koenig. Mussorpli. John Wilhams, Liszt. 22,30 h Palau Orquestra i Cor Nacional Rus. Dir.: Eduard Serov. Requiem, Lo f1mt.J màgica (fragments) de Mozart. llh Auditori OBC. (Segona audició). 21h Palau London Symtshony Orchestra. Dir.: Sir John Eliot Gardiner. Britten,D~ bussy, Prokó sev. (Palau 100). 19 h Casal del Metge María de los Llanos, soprano. José Alonso Dubón, piano. Compositon valencians. (Joves Veus de la Lírica). 20h Catedral lrmtraud Tarr, orgue. Edward H. Tarr, tromf.eta. Reicbe, Teled::J~ Walther, Krebs, Corres de Braga, anònims. (U Orgue de la Cate Barcelona. Euroconcert). 29MAR.Ç 30MAR.Ç -.=.... ,.., S ABRIL ~ a ~' ~· 221 .... ""' a· S' a .... .... ~- 6ABRR ~ ...= 9ABRIL tOABIUL ttAB.RIL 12ABRIL lS ABRIL 48 168 1 1 20,30 h Liceu Orfeo ed Eurídice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. ~ 21 h Palau Pinchas Zukerman, violí. Marc Neikrug, piano. Schubert, Fuchs, Scht mann, Neikrug, Takemitsu, Fauré. (Ibercamera). 3 21h Institut Francès Larry Passin, clarinet. Ernest Sebastià, Boliart, Martino, Grébol, Tarifo na-Becb, Bacchus. (Avuimúsica). 20,30 h Liceu Orfeo ed Eurídice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. 21 h Auditori OBC. Radu Lupu, piano. Dir.: Lawrence Foster. Beethoven. 19 h Palau OSV. Cor de Cambra del Palau de Ja Música Catalana (patrocinat~ Fundació Caixa Catatus¡a). Solistes vocals. Dir.: Edmon Colomer. rio, Shubert. (Concerts imfònics aJ Palau). 19 h Auditori OBC. Radu Lupu, piano. Dir.: Lawrence Foster. Beethoven. 20,30 h Liceu Orfeo ed Eurídice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. tth Auditori OBC. Radu Lupu, piano. Dir.: Lawrence Foster. Beethoven. 18h Palau Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Orfeó Català ~atroc~na~ Fundació Caixa Penedès). Cor Infantil de l'Orfeó Català amb e 11!Lut natge de Santander Central Hispano). Lluís Vilamajó, tenor. Marteo(l Martínez, soprano. Elisenda Arquimbau, contralt. David Alegre!, 1~ Enric Martínez Castignani, baix baríton. Joan Martín-Royo, b~ ¡[b ton. Dor.: Jose~ Vila i Casañas. Passió segons sant Mateu de Bac · Diumenges al alau). - ~ 3 1 ll 1l 20,30 h Liceu 21 h Aud. Winterthur Quartet de Corda Hugo Wolf. Mozart, Beethoven, Wolf. (Vl Schubertíada). tSABIUL 20,30 h Liceu Recital Michael Schade, tenor, i Russell Braun, baríton. Carolyn Maule, piano. Mozart, Schubert, Schumann, Fauré, Ravel, Saint-Saens, Greer. t6ABIUL 20,30 h Liceu Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. IOIIllf, .XXI), 21 h Auditori Orquestra Música Bohèmies de Praga. Cor de Cambra de Praga. Anna Hlavenkova, soprano. Karolioa Berkova, mezzosoprano. Marian Paviavic, tenor. Roman Vocel, baix. Dir.: Jaroslav Krcek. Bach, Requiem de Mozart. (Concerts a Barcelona). Rafael 21 ,30 h CCCB Ensemble Ars BB. Charles, Guinjoan, Quintana, Guit. (Cicle Internacional d'Influències Musicals). 17ABRR 21 h Auditori Orquestra Música Bohèmica de Praga. Cor de Cambra de Praga. Anoa Hlaveokova, soprano. Karolina Berkova, mezzosoprano. Marian Paviavic, tenor. Roman Vocel, baix. Dir.: Jaroslav Krcek. Missa solemnis i Rèquiem de Moz11rt. (Concerts a Barcelona). U ABRIL 20,30 h Liceu Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. 23ABRR 20,30 h Liceu Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. 21 h Palau Edit Klukon, piano. Dezso Rimki, piano. Messiaen, Ravel. (lbercamera). tUBIUL and. ciO!lll D, J» a.D-.r Issa.':l ANDORllA LA VELLA (PiliNCIPAT D'ANDORRA) 20MAB.Ç 22 h C. Congressos Eva Marton, soprano. Uízló Kovacs, piano. 10ABilJL 22 h C. Congressos Estrelles de la Dansa del Segle xx. ninOf, ~ lrglii. Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. CAPELLADES (ANOIA) tSMAB.Ç 21 h Paper de Música Llanos Salas, rapsoda. Pedro-Jesús Gómez Lorente, guitarra. 19ABRR 21 h Paper de Música Rasvan Neculai, violoncel. Marius Sima i Nicusor Sílaghi, violí. Viorel Tudor, viola. Suzanne Bardbury i Camella Sima, piano. Oriol Romaní, clarinet. Ravel, Milhaud, Brahms. Teatre El Jardí lA forza del destino de Verdi. Dir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya). r~ FIGUI!RI!S (ALT EMPORDÀ) 14MAltÇ 21 h GIRONA (GIRONi!S) 16MAJtÇ 19 h Aud. La Mercè Marta Sebestyén & Muzsikas. Música d'Hongria i Transsilvània. 2SMAJtç 22 h Aud. La Mercè Bill FrisseU Quartet. Jazz d'avantguarda. 29MAR.ç 22 h Sant Domènec Wagner Pa & Bazuka Matraka. World fusi6n. 30MAR.ç 19 h Aud. La Mercè Tokyo Striog Quartet. Schubert, Bedussy. 3ABRIL 20 h Aud. La Mercè Dominique Merlet, piano. GiANOLLJ!RS (VALL'èS ORIENTAL) 16MAR.ç 18 h Teatre Auditori lA forza del destino de Verdi. Dir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya). Teatre Principal !Aforza del destino de Verdi. Dir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya). Teatre Fortuoy La forza del destino de Verdi. Dir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya). LLEIDA (SEGRIÀ) 12M.Uç 21 , 30 h IJ!Us <BAIX CAMP) 18M.Uç 21 h IIPottET (VALL'ès OCCIDENTAL) 49 SABADELL (VALLÈS OCCIDENTAL) S MARÇ 21h La Faràndula La forza del destino de Verdi. Dir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya). 7MARÇ 21 h la Faràndula La forza del destino de Verdi. Dir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya). 9MARÇ 18 h La Faràndula La forza del destino de Verdi. Dir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalunya). SANT CUGAT DEL VALLÈS (VALLÈS OCCIDENTAL) 22MARÇ Centre Cultural 21 h La forza del destino de Verdi. Dir.: Elio Orciuolo. (Òpera a Catalun)l). SANTA COLOMA DE GllAMENET (BARCELONÈS) 14MARÇ 21,45 h C. Roig i Torras Josep Fuster, clarinet. Àngel Puig, piano. 28MARÇ 21,45 h C. Roig i Torras Quartet Albada. Ferran James, violí. Alba Roca, violí. Elisabeth Gex, viola. }ames Bush, violoncel. Mozart, Beethoven. 4ABRIL 21 ,45 h C. Roig i Torras Grup de música de cambra de l'Escola Municipal de Música Can RoiJ i Torl'8S. 11ABRIL 21 ,45 h C. Roig i Torras Vicenç Prunés, piano. Schumann, Liszt, Chopin. TEIUlASSA (VALUS OCCIDENTAL) 13MARÇ 21 b Centre Cultu ral Tbe King's Singers. Repertori clàssic a cappella. (Fundació Caixa Terlllll). lO ABRIL 21 b Centre Cultural Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Cor Madrigal Marc Canturri,t nor. Elena Copons, SOP,raDO. Dir.: Jordi Casals. Passió de Jesucrist, l'tttm,. vent d'Enric Ferrer (llibret d'Antoni Peramau). (Fundació Caixa Tel'l'llll). r--------------------------------------------------------------------------·-----------•••• catalunya música 1reviSta musical catalana CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fanceeo de Paula, 2 - 08003 Barcelona Butlleta de domiciliació bancària Senyors., els agrairé que amb càrrec al meu compte/llibreta atenguin els rebuts que els presentarà el Consorci del Palau de Ja Música Catalane, pel pllt ment de lo meva subscripció a "Catalunya Música/Revista Musical Catalana". Oooo CiOoo Do òDDooooooo compte: - - - - - - - - - - - - - - - -- - -- - - - -- - Titular Banc/Caixa::_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ Signatura: Agència~. Adreça agència.: . . . · - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - - - - Codi postnl i població: - - · - - - - · ·- ---------·--- -- (cal omplir les dades correclamcnt) Butlleta de subscripció Nom i cognoms del subscriptor. _ _ _ _ __ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ _ ·- - - - · - - - - - - - - - -··--Adreça:. Telèfon: _ _ _ _________,________,__ --··· - · -- -- - - - - - · - - Codi postlll i població: Professió: . - - - - - - ·- ---------- - ·------------ -------- Desitjo subscriure·m a partir del número: - - - - - - Amb la quota anual de 25.24 eu ros. Faré efectiu l'import mitjançant domiciliació bancària (o bé taló bancari adjunt, a favor de •catalunya vi.sta Musical Catalan.-). Per subscripcions a l'estranger, consulteu el preu. 50 170 1 lc$ seves d.dts su110 incorportila als limn cid Grup Pabu de la Música (Orfeó Català, F~mdad6 Orfeó Ca.W .Pabu de Ja Música I Coii!Oici del Palau de la na), 11t1b.seu al carrer de Sut fl'lftCI:SC dc Paula, 2, dc Barcdona, CP 08001, per fu·oe la sestló aeoeral, 1co aquesta adreça pot acrdr tots els drets d'ace&. - - · cel·locló o op®dó. ·--------------------------------·--------------------------------------------------------