Revista Musical Catalana. Núm. 222 Abril 2003
Editorial: 500 concerts del Cor de cambra del PMC / PANORAMA Raimon. Actualitat de la poesia cantada. Miquel Pujadó / Duo Vela. Deu anys de piano català contemporani a quatre mans. Izaskum Argemí / Mikrokosmos: Inmemoriam Josep Altet. Pere Artís / Tangents: Els festivals d'estiu. Jordi Maluquer / Crítiques. J. Comellas, Lluís Trullén, Francesc Taverna-Bech i Jordi Salazar i Robert Benito / Joves cantants per a una bella Passió. RRMC / TEMA L'enregistrament. Veritat i màgia de l'enregistrament discogràfic / L'ideal de la presa de so. Llorenç Balsach / El so natural, el gran objectiu de la gravació. Pere Casulleras / Una aposta per la difusió de músiques alternatives als corrents comercials. Izaskum Argemí / La producció artística: un aspecte poc conegut de la indústria del disc. Jordi Salazar Roy / MUSICALIA Jennifer Larmore. El suggestiu ofici de mezzosoprano. Robert Benito / Antonio Florio i la Capella delia Pietà de'Turchin, Jan Latham Koenig, Radu Lupu, Giuliano Carmignola, Harry Christophers i The Sixteen. Lluís Trullén / Josep Soler, Banda Municipal de Barcelona, Cor Albada. Francesc Taverna-Bech i Jaume Comellas / Ros Marbà dirigeix Orfeo ed Euridice. Jaume Comellas / L'aposta del Teatre Lliure. Ester Vendrell / Discogràfiques a Catalunya. La Mà de Guido. Montserrat Puig / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / DISCOS / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
aun a música 222 vis a usica ca a ana •o •• • PANORAMA Raimon. Actualitat de la poesia cantada. per Miquel Pujadó Duo Vela. Deu anys de "piano català coutemporaní a quatre mnns" per lzaskum Atgemí Mikrokosmos: Inmemoriam Josep Altet per Pere Artís Tangents: Els festivals d'estiu per jordi Maluquer Consell de Direcció: Pere Artís (editor), Pere Burés (coordinació amb Catalunya Música), Jaume (direcció periodística) i Lluís MiUet (direcció musical) Disseny: Ferran Sendra Secretaria de Redacció: Teresa Martínez Crítiques per f. Came/las, Lluís Trullén, Francesc Taverna-Becll, jordi Salazar i ROlj í Robert Benito Eulàlia i Ester Vela Joves cantants per a una bella Passió per RRMC A L'enregistramen t. Veritat i màgia de l'enregistrament discogràfic ...................................... ~-------·---- - -----------·-··········------------···············-----------·-···---- --- --···········--·-----------······ TEMA W A W Publicitat: Megmar 2001, S.L. Diputació, 279, lr 7a TeL: 93 487 76 26 08007 Barcelona Preimpressió: Ormograf, S. A. Impressió: Agpograf, S. A. Distribució: Distribarna, S.A. Dipòsit legal: B-34.432/83 ISSN: 1136-7458 • • •• • , • L'ideal de la presa de so per Llorenç Bnlsach El so natural, el gran objectiu de la gravació per Pere Cnsulleras Una aposta per la difusió d e músiques als corrents comercials per Tzaskum Argeruf La producció artística: un aspecte poc conegut de la indústria del disc per Jordi Salaznr Ray ......................................................................................................................................................................................................... ....................................................... Col·laboren en aquest número: ARGEMf. PERE ART(S, LLORENÇ ROBERT BENITO, PERE ~ ..'-""'\;)·CESC, JAUME COMELLAS, JORDI MALUQUER, , EDUARD V. PATSI, T PUIG, MIQUEL PUJADÓ, ROY, FRANCESC LLUfS TRULL~N I ESTER VENDRELL. . Jenniier Larmore. El suggestiu ofici de mezzosopranq per Robert Benito Antonio Florio i la Capella delia Pietà de'Tu rchin Jan Latham Koenig, Radu Lupu, Giuliano Carmi~nola, Harry Ch.ristophers i The Sixteen per Llws Trullén Josep Soler, Banda Municipal de Barcelona, Cor Albad~ • per Francesc Taverna-Bech 1 jaume Comellas • per jaume Came/fas Ros Marbà dirigeix Orfeo ed Euridice rllaluJa llísirt'ftllisla musiral ralala.aa 08003 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 10 www.palaumusica.org A/ e: n¡vlsta~nlaumu9icn.org publicats a "Catnluny.1 Música/Revista " (')tprcssen només l'opinió dels Cal.llunya MÚlllca/Rcvist.l Musica l no mantindr~ corn.'bpondl'ncla amb els d'originals no encarregat!. i enviats lestspontànlament a 1.1 Rl'C!Jcció. n¡produectons •lutorit?;adc<~, VEGAP, B.uwlonJ 2003. Port.Jda: Antonio Aorío. ~ • ~ "' ~ W S Sant Francesc de Paula, 2 1 A A L'aposta del Teatre Lliure per Ester Vendrell Discogràfiques a Catalunya. La Mà de Guido per Montserrat Puíg Música encreuada W per Edt~ard 11. Pntsi SCHERZANDO • per cesc LLIBRES/DISCOS CONCERTS • ]ennifer úm11ore ··························· ········· ····························································~····l .........¡····························· ........ . • 3 183 Visites arquitectòniques Palau de la Música Catalana. Patrimoni de la humanitat Horari: De dilluns a diumenge: de 1Oa 15:30 h (visites cada mitja hora) Idiomes: català, castellà, anglès Durada de la visita: 50 minuts l Els horaris de visita podran tenir variacions o anul·lacions, segons la disponibilitat de la sala de concerts. L Preus: Individuals: 7 € Grups (mrnim 25 persones): 6,50 € Estudiants, jubilats, aturats: 6 € (presentant acreditació personal) Membres de la Fundació Orfeó Català- Palau de la Música i socis de l'Orfeó Català: Entrada gratuila (presentant acreditació personal a taquilles) Informació i venda d'entrades: Palau de la Música Catalana: c./ de Sant Francesc de Paula, 2, 08003 Barcelona Tel. : 93 295 72 00 I Fax: 93 295 72 1O http://www.palaumusica.org Botiga «Les Muses del Palau»: c./ de St. Pere més Alt, 1, 08003 Barcelona lliI PALAU DE LA MÚSICA CATALANA BARCE LO N A ( e manera callada, sense cap mena de trompeteria, el passat 28 de febrer el Cor de Cambra el Palau de la Música Catalana va oferir, en actuació conjunta amb la Coral Cà1mina i l'OBC, el seu concert número 500. Va ser en un programa en el qual va interpretar la Simfonia dels psalms d'Sh·avinsky, Ave Verum de Mozart i el motet Die Himmel erziihlen de Schütz. El fet no pot passar desapercebut, atesa Ja seva importància. A la rodonesa de la xifra, s'hi afegeixen altres dades, com són el fet que aquest mig miler de concerts s'inscriuen en un procés de creixement en tots els sentits: en el de la intensitat de treball, en el qualitatiu, en el del prestigi, en el de la projecció arreu de l'Estat i internacional, en el del reconeixement unànime, incloent-hi veus d'un gran prestigi, etcètera. En aquest sentit, la curta història del Cor de Cambra del Palau inclou coJ.laboracions amb figures tan rellevants com, a la direcció, López Cobos, Hogwood, Jansons, Ahronovitch, Foster, Kuijken, Leonhardt, Maag, Marriner, Víctor Pablo Pérez, Rilling, Savall, Alessandrini, Theuring, Cao, De Billy, etcètera. I pel que fa a solistes, Huttenlocher, Tomowa-Sintow, Palatchi, Ofèlia Sala, Katia Ricciarelli, Claudia Schneider, Kurt Widmer, Elisabeth von Magnus, Rosa Manion, Eva Marton, Elena Obraztsova, Raquel Pierotti, Isabelle Kabatu, Eduard Giménez, Dalmau Gonzalez, Jan Blinkhof, Marta Almajano, Susan Chilcott, Cario Colombara i molts més. Pel que fa a formacions, des de l'OBC a la Simfònica de Galícia el ventall s'obre a Le Concert des Nations, Berliner Bach Akademie, Orquesta Ciudad de Granada, Orquestra de Cadaqués, Gran Teatre del Liceu, La Petite Bande, Real Filharmonia de Galicia, Scottish Chamber Orchestra, etcètera. Israel, els Estats Units, l'Amèrica Central, Alemanya i França, ultra aneu de Catalunya i d'Espanya, configuren un marc obertíssim de projecció. En tot cas, diríem que per damunt d~aquesta dimensió més concretable, emergeix en la història del Cor de Cambra del Palau el fet d'haver constituït un model nou d'entendre aquest tipus de formació a casa nostra. I això val tant per l'aspecte artístic, com pel de gestió. Model que el mateix Cor intenta fer evolucionar amb la mirada oberta i desitjable de la plena professionalització. Només testa reiterar que aquesta és una obra col· lectiva, en què s'apleguen energies cabdals, com són les de les institucions que li donen i li han donat suport des del primer dia -Fundació Orfeó Català-Palau de la Música i Fundació Caixa de Catalunya- i també els cantaires, i en un nivell individualitzat, la figura de Jordi Casas, pel seu paper de creador del Cor i alhora del model, i de responsable artístic. 500 concerts del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana Raimon Actualitat de la poesia cantada DEL 17 AL 20 DEL PROPPASSAT MES D'OCTUBRE, RAIMON VA OFERIR AL TEATRE NACIONAL UNA SÈRIE DE BRILLANTS RECITALS CONSAGRATS ÍNTEGRAMENT A TEXTOS D'AUTORS DELS SEGLES XIV, XV I XVI. A FINAL DE MAIG EL RETROBAREM AL TEATRE LLIURE, ON INTERPRETARÀ POEMES DE SALVADOR ESPRIU. T OT PLEGAT, UN BON MOTIU PER PARLAR D'UNA DE LES POSSIBLES MANIFESTACIONS DE LA CANÇÓ: LA MUSICACIÓ DE POEMES. epèn de com, musicar poemes pot semblar un recurs fàcil per a cantants que no volen ésser considerats simplement com a intèrprets però que ni tenen prou qualitat literària (i en són conscients) ni tenen a mà lletristes expetts que els facin textos a mida. Ara bé, en aquest camp, com en qualsevol altra manifestació artística, els bons resultats no són precisament abundants. Deixant de banda el món dellied i la utilització dels poemes "de llibre" pels cantants anomenats lírics, potser podríem començar parlant d'Yvette Guilbert, "la diseuse fin de siècle", que interpretava amb èxit textos de Verlaine, Baudelaire o Jean Richepin al Divan Japonais, a final del segle XIX. O dels poetes i cantants que freqüentaven el cèlebre Chat Noir, a Montmartre... Però per trobar una presència clarament moderna de la poesia cantada -deixant de banda alguns culiasos experiments de Charles Trenet a final de la dècada dels trenta, i del fenomen Prévert, que comença després de la Segona Guerra Mundial i que mereixeria tot un articlec~ldrà acostar-nos als anys cinquanta, l'edat d'or de la cançó francesa: hi trobem uns pocs grans autors, amb una obra consolidada i un llenguatge propi, que de tant en tant se senten atrets també per les paraules alienes. De vegades, com és el cas de Georges Brassens, s'i- D 6 186 dentifiquen amb poemes aïllats i concrets d'autors moll diversos, poemes que d'una manera o una altra connecten amb la seva sensibilitat o les seves idees: així, el fumador de pipa de Seta enregistra formidables cançons basades en textos de poetes aparentment molt heterogenis: ''La prière", del catòlic Francis Jammes; "Les pas santes", del gairebé desconegut Antoine Pol; "Gastibelza", de Víctor Hugo; "Le verger du roi Louis", de Théodore de Banville; "Pensées des morts", 1' LES MILLORS ADAP- ~ TACIONS SÓN DE CANTANTS AMB OBRA PRÒPIA QUE S'IDENTIFIQUEN AMB POETES CONCRETS. de Lamartine; "Les oiseaux de passage", de l'inconformista Jean Richepin ... De vegades, en canvi, els projectes són monogràfics, i centrats en poetes amb els quals el cantant s'identifica globalment: és el ças de Jean Ferrat amb Louis Aragon, o de Léo Ferré amb Verlaine, Rimbaud, Baudelaire, Apollinaire ... i també amb Louis Aragon (tot i que Ferré, a diferència de Ferrat, utilitza sobretot el llibre Le roman inachevé). En tots els casos esmentats, els re- sui tats són exceHents (gosaria dir que prodigiosos), i malgrat el tem~ transcorregut des de l'enregistrament d'alguns dels poemes, elsdl¡. cos són d'una modemitat (o po!Sè! caldlia dir atemporalitat) exemplat. us en recomano calorosament l'audició. A ls Pcüsos Catalans. la !i· tuació és més compJic,¡ da. Alguns cantants ser, se obra literària pròp~ que es limiten a musicar poe~ d'autors molt diversos, cauen!\' vint en una certa dispersió esrilist ca que petjudica la construcciód'> na personalitat pròpia, malgrat a, guns encerts notables (com !l' cançons que Ramon Muntanen. construir sobre textos de Sagarral de Martí i Pol). De vegades, a mé! el treball sobre el poema, !antec l'aspecte fmmal com pel que fa. contingut, és mínim, per no dir i&' xistent: hi ha cantants que inter· preten poemes que no han enl6 gens (i prou que es nota), n'hill! que canten Espriu de la mateixal11lnera que canten Papasseit (oqut cantarien la guia telefònica, poser per cas); d'altres no entenen lairt portància de fer coincidir les p3'v ses sintàctiques amb les musica!¡ o els accents tònics amb els punforts de la línia melòdica ... Corne el cas francès, els millors resuh;·· els trobem en els cantants amb olt. pròpia que se senten identific< amb la manera de dir i de pensarí\. poetes concrets: Serrat i Papas~1 Ovidi i Estellés ... I, és clar, no podem oblidar-nc de Raimon: -L'any 1959, jo ja havia I/e~/ t' públic poemes d'Ausiàs Martl però no havia pensat pas a mul!' car-los. Presentaven considerabll: problemes, no solament con~· tuals sinó de dicció. I una cançoh· de connectar, ser entesa a la pr.· . mera pel públic. Abans d'atrevir-se amb Au· no tan clàssics) de segles passats: Ausiàs March, és clar, però també joan Roís de Corella, Anselm Turmeda, Jaume Roig, Bernat Metge, Francí Guerau, Jordi de Sant Jordi. mossèn Estanya, Joan Timoneda i Valeri Fuster. -En alguns casos, la feina de selecció et fa dubtar. Detenninats poemes no els canto sencers, perquè resultarien eterns: "Veles e vents" de March o "Presoner'' ("Desert d'amics"), de jordi de Sant Jordi, per exemple. Cal saber triar, i renunciar a certs fragments, convertir de vegades Les tornades medievals en refranys... Cal convertir un poema en una autèntica cançó. Això de retallar, amb Espriu només ho vaig fer amb uns versos d'"lndesinenter" que em semblaven reiteratius i fonèticament incantables. niadii ltem~ :gistraelsdiJ. rpotser emplar: ¡t1'81} l.la s:- I de vegades la juguesca és arriscada, com és el cas de la recent musicació d'un fragment de la novel·la en vers Espill (o Llibre de les dones) de Jaume Roig. fPiic~ !IS Sèll- oròpiJ. Ïoelllt' ~en~ btilisticiód"ograt aiom leaner ~~ garra, -És el tros de l'hostalera de Paris, aquella dona que eliminava alguns dels seus clients i en feia pastissos de carn d'allò més bons. Abans de cantar-la, tenia por de La recepció per part del públic. I vaig tenir una autèntica sorpresa: els espectadors solen fer-se un fart de riure, i la reacció és més oberta i natural com més popular és l'audiència. ¡améi. ~anter ue ra~ lditi~ binter- hentè: ~'hHJ •JXll nu- (O qlli pose~> r laiP ~s p3\l- Gsica!: s ptllï Com!! f,u!rz. Dbolr. ~ca;· ~r~ passef. 'le~tt ~ar~ ql/lll~ ¡erablê :oncE/ n~r­ /apr March ("Veles e vents" no arriba fms al1969), Raimon h·cballarà l'ohr~ d_'un poeta contemporani i, a pr1ort, poc musical: Salvador Espriu. La "Cançó de capvespre" 0963) és el punt de partida per a la magistral musicació de les Cauçons de la roda del temps: Raimon hi utilitza unes melodies entre líriques i esquerpes, de vegades volgudament "desquadrades", que lliguen perfectament amb l'estètica espriu~n_a. L'àlbum que les aplega no ~rtlra fms al 1966, ja que la disc?~àfica Edigsa no creu en la viabilJtat ~omercial del projecte. Malgrat la mclusió en el disc del conegut "lnici_dl! càntic", que no forma part ~el Cicle, els altres dotze temes ofereiXen una profunda meditació ~ob~e la mort, bàsicament lírica i arc¡da de referents culturals no sempre evidents. • es neguen sistem-Algun . . s, pero, at~eament a adonar-se que la meva obra no es redueix al "Diguem no!", que Les meves cançons pròpiament cíviques formen Ull tant per cent força reduït de les meves cançons. omés un altre poeta contemporani ha estat musicat per Raimon, i en només una ocasió: es h·acta de Pere Quart, i del poema "Una vaca amb un vedellet en braços". N -Pere Quart fa sovint poesia de tipus narratiu (les meves cançons no són mai narratives), i el vocabulari que utilitza es troba força allunyat del meu. Els seus poemes m'interessen, però la musicació d"' Una vaca ... " va ser un cas aïllat, i supose que irrepetible. Evidentment, no podem oblidar el gran treball que ha fet Raimon en acostar-nos amb una naturalitat exemplar els autors clàssics (i els otser és aquest el sect·et: aprofundir tant en el text que a l'hora de cantar-lo la gent n'oblidi l'origen literati, i aconseguir que s'adreci a la sensibilitat de cadascun dels espectadors. No és pas fàcil, això: només ho han aconseguit els més grans. Léo Fe1Té (escolteu, si podeu, la seva interpretació d'un poema a priori "impossible", com "Les assís", de Rimbaud), Georges Brassens (sembla talment que Verlaine escrivís "Colombine'' perquè ell la cantés), un valencià d'Alcoi (si els poemes d'Estellés "El vi" o "Una escala qualsevol" no us posen la carn de gallina quan els interpreta l'Ovidi, feu-vos-ho mirar) i, és clar, un "socarrat" de Xàtiva que ha aportat a la maltractada cançó en llengua catalana una obra d'una solidesa i coherència exemplars, diguin el que diguin els reduccionistes que volen identificar Raimon amb un crit i amb tres acords de guitarra, i que mai no s'han pres la molèstia d'escoltar-lo de debò. P 7 187 Duo Vela Deu anys de "piano català contemporani a quatre mans" 222 LA DIFUSIÓ I INTERPRETACIÓ DE LA MÚSICA CONTEMPORÀNIA CATALANA ÉS LA DIRECTRIU QUE HA MARCAT LA TRAJECTÒRIA DEL Duo VELA, EL QUAL, DES DE L'ANY 1988, HA FET DIVERSES ESTRENES DE CARÀCTER NACIONAL I INTERNACIONAL, TOT DONANT A CONÈIXER A UN PÚBLIC, CADA COP MÉS AMPLI, LES OBRES DELS GRANS COMPOSITORS DEL TERRITORI CATALÀ. ra ja fa deu anys que les germanes Eulàlia i Ester Vela van dur a terme un ptojecte que amb el temps ha esdevingut el punt iniciàtic de la seva carrera musical. El concert titulat "El piano català contemporani a 4 mans", celebrat el 3 de desembre de 1993, marca l'inici d'una formació que va sorgir -tal com defineixen les mateixes components- d·una manera espontània. "Aquell concert, que va tenir lloc a la Casa Elizalde. va ser molt significatiu. per a nosaltres. Vam estrenar, Vara per a 2 de f. M. Mestres-Quadreny. També va ser la primera col·laboració que vam fer amb Joventuts Musicals de Barcelona i va ser emès per Ràdio Nacional d'Espanya", diu Ester Vela. "A més, en tenim un record molt entranyable, d·aquell moment, ja que compositors com Montsalvatge, Mestres-Quadreny i Albert Guinovart, entre d'altres, van venir a l'estrena per donar-nos suport i la seva aprovació", afegeix Eulàlia Vela. L'entusiasme per la música contemporània i Ja lluita per accedir a A l'objectiu pautat ha permès que diversos escenaris s'hagin convertit en centres ÍlTadiadors de la música catalana. El Palau de la Música Catalana, l'Auditori de Barcelona, l'Auditoria del Conde Duque de Madrid, l'lnstituto Cervantes de Manila, el PSB Concert Hali de Cebu, o l'Osterrichter Gesellschaft für Musik de Viena han estat, entre d'alh·es, espais que han acollit satisfactòriament les interpretacions del Duo Vela. I és que encara avui la interpretació de repertoris com el que ofereix aquest duet representen un obstacle. La manca de públic i un potencial de difusió de baix nivell fan que per· a gran part del públic potencial la música contemporània catalana sigui una gran desconeguda, fet que en dificulta la integració en els circuits comercials. "Vivim en una època en què predomina la cultura audiovisual. I tenint en comp- te la manca d'espais musicaisdedicats a aquest tipus de música,6 inevitable que es produeixi aque!! fenomen de desconeixement", diu Ester Vela. algrat el progrés que" viu en aquest àmbit~ darrers anys, la medi:tització que configure) nostre entom és un element etr· dicionant, que exerceix un e~~· negatiu, quant a la prolueractoé. músiques que es distancien de.l met cat convencional, tot convert11lt·l!! en productes per a minories; D~ vant d'aquesta situació, que es pa-l lesa en el món de la música. CI plantejar-se nous reptes que ~r· metin superar les limitacions~lll· posades. Respecte d'aquesta qu~; tió Eulàlia Vela considera que a ' l'interès de la gent de111•~ copsar nera progressiva. "Es tract~ d'Olt· introduint noves tendènczes ell e M sics de renom. Però entre aquestes col·laboracions. tant per motius professionals com personals. destaquen els projectes que van dur a terme amb la mezzosoprano Anna Ricci a la Fundació Miró de Barcelona l'any 1993. Tres anys més tard va ser a la Fundació Pilar i Joan Miró de Palma de Mallorca i posteriorment van repetir l'experiència al Festival Grec 97. "Va ser una 11 persona que ens va impactar molt. Va tenir una influència molt positiva en nosaltres. Ens va transmetre la seva rigorosi tat i un gran criteri a l'hora de treballar. Era una persona molt autoexigent", cüu Eulàlia Vela refetint-se a Anna Ricci. "Era una defensora de la mú- sica contemporània catalana i en concret de la bona música. Sempre deia que el més important és interpretar música de qualitat", diu diferents repertoris. El mateix passa amb les peces compostes per dones. Encara avui és difícil promoure música de compositores. En aquest sentit, encara vivim en una societat molt masclista, on els percentatges no es corresponen amb la realitat. Així, a poc a poc s'ha d'anar treballant per normalitzar la situació." I afegeix que "la gent s'espanta da1'ant d'allò desconegut. Així, en donar-ho a conèixer de manera progressiva, fa que l'efecte sorpresa resulti un element crucial per a la difusió de noves tendències. " "Nosaltres apliquem aquest criteri en/a mesura que se'ns permet. Treballem fonamentalment amb mús~ca contemporània però no excluswament ··, explica Ester Vela. Pel que fa al cliteri de selecció i programació d'obres, les germanes ~ela reconeixen que tenen, en ocaSion~, dispalitat d'opinió, la qual ~ual~quen, alhora, d'enriquidora. P~rtlm de la premissa que les dues te:um la mateixa validesa a l'hora daportar idees i imposar-les" afirma ' d'a E.u l'I· a 1a Vela. "De fet. es tracta rnbar a acords. De totes maneres, dos aspectes importantíssims i j,1~e cal tenir sempre presents a ora de crear un repertori són la cohe_re~c1a ' · mtema · del programa i 1 e pub/cc. De fet, l'objectiu és transmetre· Rer gau d'tr aquells que t'escolten" · a fegerx · Ester Vela Però aquests aspectes formals es ~onju- guen amb un criteri que s'escapa de tota racionalitat, ja que "l'estat emocional també afecta a l'hora de la tria", comenta Eulà1ia Vela. L a compenetració que mostren aquestes germanes dalt de l'escenari, podríem dir que és un reflex de la relació quotidiana existent entre ambdues, que expliquen que malgrat no descartar Ja possibilitat d'actuar en un futur per separat, o amb aJtres formacions, "de moment. no n'hem sentit la necessitat". D'altra banda, també admeten que tot i la dificultat que suposa tocar a quah-e mans o a dos pianos -ja que exi- L A RELACIÓ ENTRE INTÈRPRET I COMPOSITOR ÉS UNA EXP ERIÈNCIA MOLT GRATIFI CANT. geix un grau de sincronització molt elevat-, el fet de ser dos a l'escenari possibilita un clima de complicitat que "et fa sentir més emparat", diu Eulàlia Vela. Esporàdicament el Duo Vela ha compartit escenari amb altres mú- Ester Vela. Des dels seus inicis com a estudiants, les getmanes Vela van entrar en contacte amb compositors d'important renom, com J. M. Mestres-Quadreny i Josep Soler, entre d'altres. "Els vam conèixer al Conservatori del Bruc i vam començar a col·laborar-hi durant la nostra època d'estudiants", comenta Eulàlia Vela, que també fa referència als avantatges de viure en una gran ciutat. "Aquest fet és important per- què hi ha una gran activitat musical i et facilita d'entrar en contacte amb músics diversos". D'altra banda, Ester Vela parla de la possibilitat que ofereix la música contemporània, ja que '·permet una re- lació entre intèrpret i compositor. És una experiència molt gratificant. ja que el mateix creador et transmet quina és la seva intencionalitat respecte de l'obra". Commemorant els deu anys d'un moment decisiu -que va permetre una evolució ascendent de maduració i reconeixement-, el Duo Vela actuarà al Palau de la Música el proper mes de maig. Obres de compositors representants de la música del nostre temps, com Frederic Wort -Fantasia per a 4 mans-, Albert Guinovart -Moviments-, Delfí Colomé -Scherzo over Beethoven-, Antoni Olaf Sabater -Tres racions musicals-, Francesc Taverna-Bech -De la lluna i altres imatges-, seran interpretades per les pianistes barcelonines. 9 189 MIKROKOSMOS Inmemoriam Josep Altet Gira d'hivern de l'Orquestra de Cadaqués amb Neville Marriner i Barbara Hendricks / E s molt probable que aquest nom no digui res a la majoria dels nostres lectors ... Ho diré breument: Josep Altet ha estat un dinamitzador cívic i musical a la capital del Baix Penedès, el Vendrell. Home vital i apassionat, es lliurà de ple a crear i a potenciar institucions que servissin al civisme i a la cultura musical. Així, va participar de ple en la Fundació de l'Associació Musical Pau Casals i també aportà la seva experiència i lucidesa a la Fundació Pau Casals. Això. com a tasques més rellevants; que no s'esgotaren ací, però. També intervingué en la Fundació de I'E..<eola de Música del VendreU, en l'Auditori Pau Casals, en els Amics de la Història del Vendrell, en el Centre d'Iniciatives i Turisme i en la Fundació Sta. Teresa i en instàncies esportives. Com a reconeixement de la seva tasca, la Generalitat de Catalunya el distingí l'any 1999 amb la Creu de Sant Jordi. En definitiva, Allet, mort als 82 anys, fou el paradigma d'aq uells homes que, .des d'un volgut segon pla, treball~n mcansablement per la seva comumtat. Ah!, si en cada capital de comarca hi hagués homes com Altet ... Quin altre no fóra el panorama cívic i cultural del nostre país... ! per PERE ARTIS E l passat mes de febrer l'Orquesta de Cadaqués va fer els quatre concerts de la seva gira d'hivem per Saragossa. Madrid i Sant Sebastià. L'Orquestra va ser dirigida per Sir Neville Marrine1~ el seu principal director convidat, i va comptar amb la participació solista de la soprano Barbara HendTicks, que interpretà el cicle de cançons Nuits d'été d'Hector Berlioz, tot commemorant el bicentenari del naixement d'aquest compositor. La gira va comprendre tres programes. El primer va ser dedicat íntegrament a obres de Mozart, amb els principals concerts per a instruments de fusta. amb els solistes Jaime Martín (flauta), Cbristopher Cowie (oboè), Joan Enric Lluna (clarinet) i David Tomàs (fagot). El segon programa va ser integrat per les Simfonies núm. 6, 7 i 8 de Haydn (Le matin, Le midi i Le soir) i l'obra de Berlioz esmentada abans. El tercer programa va incloure l'obra de Lleonard Balada Passacaglia, obra encàrrec de l'Orquestra de Cadaqués per al V Concurs Internacional dc Directors d'Orquestra. Durant la gira es van enregistraT dos projectes discogràfics, un am b repertori de Mozart, els concerts per a instruments de fusta, i l'altre amb una versió de cambra de Pere i el llop de Prokó fiev dirigit per l'últim guanyador del Concurs Internacional de Directors d'Orquestra, Vasily Petrenko. Aquesta ha estat la desena gira que la formació ha fet amb Sir Neville Marriner. ... ................................................................................................................... El VI Concurs de Cant Ausensi farà la prova final amb orquestra psise.nMaedició del certamen de cant per a joves veus Wagner d'Aspe, el cicle Música als Castells, el Cicle de L r.enu anuel Ausensi va començar la seva fase preli- Concerts de l'Institut Andorrà d'Estudis Musicals, el Festifms atforlbp~ssat 6 de març (a Barcelona i a València, val de Música del Castell dc Santa Florentina i la Setmana d'abril ni; !es semifinals seran a Barcelona, del 29 lnternacional de Música de Dénia, cicle aquest últim que nan .81 22 . e ma1~) i acabarà el proper 9 de juny a l'esce- s'ha afegit enguany com a col·laboració. clou pnncJpal. d.el L!ceu dc Barcelona 1 amb Ja novetat d'inDels 114 cand1dats, hi ha 63 sopranos, 6 mezzosopravato7 la ~ar~c1pacJ6 de l'Orquestra Simfònica del Conser- nos, 29 tenors, 12 barítons i 4 ba1xos, una trentena dels conc~ de LJcLeu, que acompanyarà la prova final dels quals hauran passat directament a la prova semifinal per Guera;s.an~. 'Orquestra serà dirigida pel seu titular, haver estat guanyadors d'un primer o segon premi en altres Men~ 1 m oronkov. concursos o ser finalistes de qualsevol convocatòria del dents 8 res 1ant, 114 estudiants de cant espanyols, o resi- Premi Manuel Ausensi. un seg Es~anya, opten a un primer premj de 12.000 euros, El jurat serà format per Manuel Ausensi, Bernabé Torqua 0 .n e ~.~00 curos, un tercer de I. 750 euros i un res, Lluís Andreu, Ro~er Alier, fosé M. Damunt, Miguel gori~úCI~què_ 1 SISè premis de 600 euros cadascun, en cate- FIeta Pierre, Begoña Lopez, Juan Oncina, Francesca Roig, veus mca •. es a. d1r, enguany no es doblen els premis en Femando Sans, julio Vasco i Albert Vilardell. P3rtic¡ascuhnes I femenines. A més, el primer premi podrà Durant aquests sis anys de concurs s'ha volgut continuar recció ~~en. una producció del Liceu (escollida per la Di- amb la filosofia bàsica amb què es va crear: descobrir i poen· la Gal sr~~ del Teatre), i serà proposat per participar tenciar les veus líriques espanyoles. El Premi Manuel Auditori p aC mea de RTVE, el Cicle de Primavera de l'Au- sens i és convocat i orgamtzat per Arn bito Cultural d'El au asals del Vendrell, la Gala Lírica del Teatre Corte lnglés. d 222 ' CONVOCATORIES CONCURS INTERNACIONAL D'INTERPRETACIÓ DE MÚSICA DE CAMBRA GAETANO ZINETTI. Del 30 de maig a lï de juny a Verona (Itàlia), hi poden participar tots els grups de cambra des de duet a sextet en què els membres hagin nascut després del dia 31 de març de 1968. El premi serà de 10.000 eures, una gira de 10 concerts i un enregistrament. La data límit d'inscdpció és el dia 21 d'abril de 2003. Més informació per Internet: www.zinetticompetition.org/it/section_l6.html. CLASSES MAGISTRALS DE NEAL PERES DA COSTA. Durant el XXVI Festival de Música Antiga, Neal Peres da Costa farà classes magistrals de clavicèmbal, fortepiano i piano (repertori dels segles xvu i XVIU) del 28 d'abril al 4 de maig a CaixaForum. El nombre d'alumnes actius serà un màxim de 15, que es determinaran mitjançant una prova d'avaluació de nivell (hauran de preparar una obra de lliure elecció). Cal inscriure-s'hi abans del dia 25 d'abril de 2003. Informació: Caixaforum. Servei de Música. Av. Marquès de Comillas, 68. 08038 Barcelona. lnternet: www.fundacio.lacaixa.es. A/e: musica.fundacio@lacaixa.es. XIV CONCURS PAPER DE MÚSICA DE CAPELLADES. Del 16 al 18 de maig, hi poden participar solistes de piano, arpa i percussió, solistes d'instrument amb acompanyament (l'acompanyant es considera concursant), i grups de cambra instrumental o vocals (a partir de duets). Queden excloses les fotmacions quartet de corda i duet dc flauta travessera i piano. El guanyador participarà durant l'any vinent en tots els festivals i cicles de concerts en què els organitzadors el sol·licitin i rebent un caixet promocionat. La data límit d'inscripció és el dia 28 d'abril de 2003. Més informació: Enric Ortega, tel.: 93.801.2 1.03 (feiners de I Oa 14 h i de16a20h). 222 X CERTAMEN CIUTAT DE MOLLET DE SARDANES I MÚSICA PER A COBLA. Hi poden participar tots els compositors amb un màxim d'edat de 40 anys, i amb un màxim de dues obres (per a cada un dels premis), que ban de ser originals i inèdites (les obres de música per a cobla hauran de tenir entre 4 i 8 minuts). S'atorgarà un premi de 1.200 euros per a la composició de música per a cobla, un de 600 eures per a la composició de sardanes, i un accèssit de 300 eures. La data límit de presentació d'obres és el dia 30 de maig. Més informació: Ajuntament de Mollet del Vallès. Pl. Major, I. 08100 Mollet del Vallès. Tel.: 93.57 1.95.00. Fax: 93.571.95.04. Internet: www.molletvalles.net. A/e: ajuntament@molletvalles.net. IX CONCURS INTERNACIONAL DE PIANO RICARD VJÑES. Se celebrarà a Lleida del 7 al 10 de juliol de 2003. Hi poden participar pianistes de qualsevol país de la Unió Europea o estrangers no comunitaris amb residència a l'Estat espanyol. S'hi estableixen dues categories: fins a 27 anys (A) i fins a I 8 anys (B); els límits d'edat tenen com a referència el dia 31 de desembre de 2003. S'atorgaran tres premis a cada categoria (2.400, 1.200 i 600 euros en la categoria A, i 600, 420 i 300 curos en la categoria B) i diverses beques per assistir al Curs internacional de tècnica i interpretació pianistica. La data límit per inscriure-s'hi és el dia 31 de maig de 2003. Més informació: Conservatori de Lleida. Sra. Puri Ten·ado. Pl. Mossèn Cinto Verdaguer, s/n. 25004 Lleida. Tel.: 973.22.25.08. Fax: 973.22.19.92. Internet: www.paeria.es/auditori/cricardvines. Aie: cricardvines@paeria.es. VII CONCURS INTERNACIONAL DE CANT LUlS MARIANO. Tindrà lloc del 10 al 12 de juliol de 2003 a Irun. Hi poden participar tots els cantants entre 18 i 32 anys C{)mplerts el 2003 per a veus femenines i entre 20 i 35 anys complerts el 2003 per a veus masculines. S'atorgaran tres premis (categoria única): 9.100, 4.550 i 3.000 eures, més un premi especial per a la millor jove promesa, de 3.000 euros. Les inscripcions s'han de fer abans del dia 31 de maig de 2003. Més informació: Fundació Municipal de Música d' Irun. Villa M. Luisa-Mendíbil, apartat 41. 20302 Irun. Tel: 943.61.77.31. Fax: 943.61.43.64. Aie: conservatorio.imn@udal.gipuzkoa.net. V CURS INTERNACIONAL DE DIRECCIÓ D'ORQUESTRA. Del 21 de juliol al 2 d'agost a Igualada i dirigit per Antoni Ros Marbà, hi poden participar directors i estudiants de direcció avançats (també s'hi pot assistir com a alumne oient). Per poder fer les sessions pràctiques amb l'orquestra resident del curs (l'Orquestra Simfònica del Vallès) s'haurà de superar una selecció per mitjà de curriculum i unes proves teòriques í pràctiques; els alumnes que no les superin podran assistir a les sessions a càrrec de l'assistent i de col·laboradors. El pla de treball consistirà en classes teòriques, pràctiques, sessions de Tècnica Alexander i altres activitats, com concerts i conferències. Formaran part del cos pedagògic: Antoni Ros Marbà, Jordi Mora, Benet Casablancas i Mireia Mora: i com a part artística, l'OSV i la Capella de Santa Maria del Mar. El repertori d'estudi comprèn obres de Mozart, Haydn, Beethoven, Schubert, Brahms, Txaikovski, Falla, Hindemith i Stravinsky. La data límit d'inscripció és el dia 20 de juny de 2003. Més informació: Escola de Música. Pg. Verdaguer, 84-86. 08700 Igualada. Tel.: 93.804.41.55/659.67 .91.11. Fax: 93.805.54.90. Internet: www.aj-igualada.net/escolamusica . Ne: a8055427@centres.xtec.es.com. 12 192 L'Associació per a la Salvaguarda del Patrimoni Enregistrat l passat 6 de febrer la Biblioteca de Ca1alunya i la seva directora Vim-et Panyella van acollir la presemaék, d'una nova entital vinculada al món de~ música des del vessant més tècnica. E; tracta de l'Associació per a la Salvaguard.! del Patrimoni Enregistrat (ASPE}, que té com a finalitat promoure i assessorar en tot el que té a veure amb el món de l'enrc. gistrament antic, reprodu'tble en fonògraf¡ o gramòfons. Aquesta associació es va pre. sentar amb el suport de la Fundació Jta~i aglutina tots els entesos i amants de la història de l'enregistrament, els orígens de la qual es remunten al 1876, quan Thomas Edison va inventar el fonògraf als Estats Units. La seva presentació a la Biblioteca de Catalunya va fer gaudir els assistents d'una sessió insòlita i curiosíssima on es van po. der escoltar en aparells d'època un frag· ment de Marina dels anys deu gravat en d· tindre; un cuplet de la Pilar Alonso, ~ reina del Paral·lel, el primer enregistra· ment de la història de la Santa Espina f1t el 1907 a càrrec de la Cobla Principal de Peralada, un fragment de L'auca del Stl!· yor Esteve de Rusiñol per la companyia d! Josep Sam pere, en una representació dd 1917, i una improvisació d'Albéniz erut· gistrada a Tiana cap al 1907 i que form.1 part de la coJ.Iecció Regordosa-Turull de~ Fonoteca de Catalunya. Aquestes audicial< van ser comentades pel senyor Josep Pom. que a més de ser membre de I'ASPE i un gran col·leccionista de discos antics. va~ mostrar ser un excel·lent humorista dd costumari català. Aquesta nova Associació edita un but· lletí gratuït per als seus socis titulat "Gi· rani a 78 rpm" amb tota mena d'articles sobre figures i temes relacionats amb e~ enregistraments antics. El president de I'ASPE, Sr. Josep Perramón i Baqué en sit na l'editorial del primer número, en I~ qual explica l'objectiu fonamental d'aquesta as· sociació: la difusió i la conservació d'a. quest pattimoni sonor. Per contactar: 93 295 44 60 I 93 319 00 52 o aspe@fundacio-itaca.es. E .................................. ······ Activitats del CSMMB rganitzat pel Conservatori Sup.!rior de Música de Barcelona, s'està cdr brant a l'Auditori Eduard Toldra (c/Bruc, I 12) un extens cicle de concert; amb el lema "La composició en el segle xx·, en què prenen part diversos prof~­ sors i alumnes del Conservatori. Les audicions -<¡ue han començat el 27 de febmr es perllongaran fms al 29 de maig- tendl lloc els dijous a les 20 hores. Cal d~aarí entre els concerts ja celebrats. el dedrcal ~ professor Xavier Boliart i un homenat~e mestre Manuel Oltra, amb motiu del~ vuitantè aniversari. Entre els concerts dd mes d'abril figuren un recital de_Manl Lluïsa Cartada (clavicèmbal} i Jordr ~1 na i Joan Furió, guitarres, amb obres e · Dogson, J. Codina, H. Villa-Lobos. L. Brouwer, X. Montsalvatge i J. Soler (drl 24). Durant el mes de maig act:raran r grup d'acordions Oblivion XXI 1 el du~ d'oboè i piano Julià-Rius (dia 8) i e! e~~ netista Alfons Carbonell amb el pranrst Jordi Vilaprínyó, amb obres de ¡. D~v~: M. Rosa Ribas, J. Guinjoan, /. Vrla~n[Y 1 X. Montsalvatge (dia 22). El c17 e f> clourà, el 29 de maig, amb un recllal dt lied, amb obres de M. García Morante,lt Halffter i M. Oltra, sobre textos de Rafi!d Albertí, cantades p~r Montserrat Melero. David Hemíindez i Angels Busquets. O Música catalana d'ara a Colòmbia cl22 al 26 d'abril tindrà lloc a Medellín, Colòmbia, la Setmana Colombianocatalana organitzada pel Departament de Música de la Universitat EAFIT. un esdeveniment que gira al voltant de la música culta dels seles xx i l'actual. Els objectius d'aquest certamen són activar l'intercanvi entre ~mbdues cultures, promoure la composició contemporània i sensibilitzar el públic vers els nous creadors, i també servir de tTampolí per a nous valors. La música del nostre compositor més reconegut, Xavier Montsalvatge, serà present en fonna de conferència i concert al costat de les músiques de Francesc Tavema-Bech, Sergio Fidemraizer, Marcel Olm, M. Teresa Roig, Maria Rosa Ribas Llorenç Balsach, Ramon Humct, josep-Maria Balanyà i Moisès Bertran, que h~ organitzat aquesta setmana d'intercanvi musical i actualment exerceix de professor de composició en aquesta universitat. Dins el repertori català triat per als concerts es podran escoltar obres per a piano sol: Tres piezas breves de Sergio Fidemraizer interpretades per Claudio Suzin, i Cinco Sketches de Marcel Olm interpretats per Maria Figa, ambdós professors de piano de la Universitat EAFIT i compositors. El piano a quatre mans està representat per Pentàmer de Francesc Tavema-Bech i una obra dedicada intitulada A la memòria de Frederic Mompou de Moisès Bertran. I per a diverses formacions: Límits de Teresa Roig, per a nauta i cinta; Dialèctic de Ma1ia Rosa Ribas, per a vibràfon i piano; Converses de Llorenç Balsach, per a quintet de vent; Cuadros de j.M. W. Tumer de Ramon Humet, per a sextet mixt, i una obra col·lectiva d'improvisació dirigida per Josep-Maria Balanyà. Entre els intèrprets catalans convidats hi ha la soprano Rosa Mateu, el pianista josep-Maria Balanyà, actual president de I'ACC; i el pianista americà resident a Catalunya Mac McClure. A més d'interpretar obres, Rosa Mateu farà una classe magistral sobre "La interpretació de la música catalana i espanyola per a veu" i Mac McCiure una altra sobre "Interpretació del repertori pianístic contemporani català i espanyol" i també una conferència sobre ··xavier Montsalvatgc i el seu entorn". Vora seu, els compositors colombians Set-gio Mesa, Andrés Posada i Marí o Gomez-Vignes faran ponències sobre la seva música dins el cicle "El compositor y su obra". Es farà un concert homenatge a Xavier Montsalvatge, que anirà a càrrec de Ja soprano Rosa Mateu, el violinista Car!os Rocha, el percussionista Aleksandr Ziborov i els pianistes Mac McClure i Maria Figa. El rep_ertori triat inclou obres per a piano: Elegia a Ravel, Berceuse a la memoria de Oscar Esplà; per a violí i piano: Siciliana Furtiva, Parófrasis Concertante de Car/os Roc/ta: les cançons per a soprano i piano lntermezzo Pasional, Si et ferissis, Perfum d'herba mullada, Cancioucil/o Sevillana, Paisatge del Montseny, Alelí, Cançó de l'Alguer. Canción decww para dormir un Negrito, Canto Negra; el Madrigal per a soprano, violí i piano, Sum Vern is per a soprano, dos pianos i dos percussionistes. Els concerts interpretats per músics colombians tindran com a objecte tant la música contemporània colombiana com la catalana. El repertori català ja ha eslat esmentat; ara, pel que fa als compositors colombians, el piano sol és objecte d'Escenas modales de Juan Antonio Cuéllar, Pentafonia d'Alba Femanda Triana, Tema y variadones de Jaime León i Parafrasis sobre un bambuco colombiana de Bios H. Atehortúa. El piano a quatre mans és motiu d'una creació d'Andrés Posada amb el titol Figura s a Cuatro Ma nos. Pel que fa a altres formacions, un quintet dc metaU és el que requereix Cua tro abstracciones para cobres de juan Carlos Marulanda, Percusión y piano de Mario Gómez-Vignes i Tres sonetos de amor per a soprano i piano d'Alberto Guzman. D ¡ue té 'ar en enre. ~f¡ ¡¡ prt· taca i de Ja ¡ns de IOOla¡ Estat! fa de ~·una ~ frag~n ci· ~o. la ra· fru fet ?al ik ~sl l sen· yia de tó dtl lenn forlllio 1 ~e la lCIOill ¡pOliS, i lli dc· dtl E l compositor J. M. Balanyà oferirà un concert de piano preparat anomenat Klang der Küste, estructurat així: ZLS Ou11erture opus 78 (amb percussió, .. so pregravat i escenografia) i Misteriosa rilassante, que conté les parts seguents: "Y-akt-y benu opus 86"; "Good Work for Bad Pianos opus 73" (acompanyat de màquina de percussió) seccionat en Allegretto, Allegro, Allegretto, P~sti~simo, Trancc; '"Estudi per a piano, pinxitos i tub de plàstic opus 48'' (amb pm~lutos, tub de plàstic), amb les expressions Rubato, Ritmico fantasiosa, Conclustone; "No Jungle? opus 65", constituït de Largo rubato, Presto, Prestissimo, M~erato, Largo rubato, Prestissimo, Largo rubato, i "Sonatesca Gutural opus 76 , amb veu que expressa Animato, Largo i Relax. ~araJ.Ielament, impartirà un taller de Composició Instantània aJs membres de I Ensamble de Música Nueva de la Universitat, constituït per professors i alumnes avançats de l'esmentat centre. El curs inclou la improvisació-composició-in}erprctació com un únic paràmetre, en què la creativitat neix d'uns conceptes di~rents als~~ melodia, ritme, harmonia o forma i que es defineixen per l'essènCia del P_I'~PI mstrument: la vibració, la ressonància i la percussió. Amb elements de la mus1ca aleatòria, apunts sobre les innovacions introduïdes per diferents co~positors, així com també de l'experiència musical del professor, s'intro~ueJX els alumnes en el .concepte de composició instantània i improvisació col·lecttya..Es patieix del piano com a banc dc feina o instrument bàsic acompanyat d ob¡ectes quotidians, com agulles d'estendre, pilotes de ping-pong, gomes d'esbo~r, etc. Des d'Aquí es transporten simultàniament tots els experiments nis~ tres InStruments. Els elements musicals bàsics serveixen de material d'ordenaciÓ ~r pre~arar les composicions, que són interpretades in situ. El llenguatge dec?.15 mustcals del professor serà emprat per dirigir l'orquestra Ensamble de MuSica Nu~v~ que pretén donar a conèixer la música contemporània aJ públic en general 1 e1X8mplar les fronteres de comprensió musical i valoració estètica. L'orquestra es dedica a la interpretació de la música de cambra llatinoameli cana contemp?rània i moderna i a la difusió de les obres m6s destacades del repertori unihc~a del segle XX i del XXI, dins del qual, i gràcies a aquest esdeveniment, ja a InCOrporat alguns noms catalans nous. Maria Gratacós i Monllor Els festivals d'estiu om un estol d'orenetes que sobrevolaran tol el país, els festivals musicals d'estiu són a un pas de començar a ser anunciats per posar aquest "una mica més" cultural en no poques contrades. Un veu que hi ha festivals amb una llarga trajectòria, molts dels quals han definit ja una línia. N'hi ha molts d'altres, en canvi, que semblen un calaix de sastre en què s'alternen Ja glòria local, el noi que comença, el conegut de l'organitzador i un o dos concerts triats a l'atzar entre els centenars d'ol'ertes que els arriben. Si mirem el panorama actual -i segons el pressupost, és clar- es podria fer un bon festival començant amb un concert d'una orquestra de cambra amb solista. La d'Andorra i la del Teatre Lliure donen garanties d'un primer nivell. Caldria, després, continuar amb un concert de tdo amb piano -el Kandinsky i el Novalis donen la mesura- o d'un quartet, el Casals, per exemple, o l'Albada. A continuació un recital de lieder per continuar demostrant que una veu i un piano donen un dels espectacles més sensibles, i aquí hi ha molt per triar: Assumpta Mateu i Francisco Poyato; Mireia Pint6 i Vladislav Bronevetzky; Antoni Comas i Mac McCJure; Rosa Mateu; Marisa Martins, júlia Arn6; Enric Martínez Castignani; o bé dos clavecins i veu, com poden ser Marju Vatsel i Núria Rial o Eduard Martínez i Susanna Crespo amb el seu programa Bach. Els conjunts de música antiga permeten, a més de Jordi Savall, poder pensar en la Capella de Ministrers valenciana, o en els conjunts Música Reservats, Diatessaron o Victoria Musicae. No oblidem tampoc les nostres corals. I al bell mig del festival un recital de pes per a un dels nostres grans pianistes de la generació madura -Miquel Farré, Ramon Coll. Albert Attenelle, Antoni Besses, Eulàlia Solé-, que mereixen aquest homenatge. Em deixo molts noms al tinter i en demano excuses, no pretenia ser exhaustiu, sinó demostrar que tenim prou elements com per confegir un programa amb intèrprets d'aquí, al qual només caldria definir una línia musical que donés color a l'edició de cada any. 1 si es vol salpebrar amb algun intèrpret forà, que sigui basantnos en l'intercanvi: que un dels nostres pugui tocar fora. C per JORDI MALU QUER 13 193 Un gran recital de Mikhaïl Pletnev Palau I 00. Mikha'll Pletnev, piano. Schumann: Fantasia op. 17. Fulles d'àlbum (núm. 1-5). Txaikovski: 18 peces op. 72. Palau de la Música Catalana. 6 de febrer de 2003. amb el seu ritme de trepak i, en definitiva, una obra que com els Quadres de Mussorgski retrata de manera descriptiva una sèrie de meravelloses situacions. va permetre constatar com Pletnev va copsar l'atmosfera de cadascuna de les partitures amb un estudi meticulós de la sonoritat, amb una elegància en els matisos que ajudava a configurar el sentit descriptiu de cada peça. Una obra monumental, d'una dificu ltat tècnica que comparteix protagonislllt amb la complexitat desa~ copsar en tot moment l'a:. mosfera musical d'una ro: s ica en què la melangia, e! risme, i aquell profund a~ sionament de Txaikovski l de planar constantment en versió. I Pletnev va pom: aquesta obra a unes fit~ interpretatives exquiside~ refinades i impregnadc1 d'una musicalitat i tècnka que només els grans me~ tres del piano són capaçO! d'assolir. Devessall simfònic Concerts Simfònics al Palau. O rquestra Simfònica del Vallès. Dir.: Salvador Brotons. Copland, Brotons, Sibelius. Palau de la Música Catalana. 15 de febrer de 2003. per LLUÍS TRULLÉN letnev.es~e~é un fen.omen planJStJC. un artiSta complet en què la profunditat, la fortalesa i la tècnica depurada conviuen en les seves interpretacions, es tracti de Chopin, Schumann o Prokófiev. Pletnev va actuar en solitari al Palau amb un programa d'una dificultat musical i tècnica desmesurada, un programa d'una complexitat i durada que per la seva demanda tècnica resulta a l'abast de pocs artistes del piano. La primera part. dedicada a Schumann, va mostrarnos el Pletnev capaç de lliurar-se a la poètica més subtil, a la intimitat i al refinament copsat en les Fulles d'àlbum i endinsar-se d'una manera apassionada i fantàstica -tal com mana la partitura- en l'univers que integra la Fantasia de Schumann. Aquesta obra -un dels cims de la literatura romàntica per a piano- pot ser enfocada des de molts punts dc vista, però en tots cal que hi apareguin unes premisses bàsiques: sentit discursiu, contrastos, alta elecció dc tem pi quan el moment ho exigeix i una tècnica capaç de superar tots els esculls plantejats a la partitura. Pletnev va submergirse dins l'obra amb un plantejament encisador, en què el temperament romàntic, la força impulsiva, la claredat P 222 14 de la sonoritat, propiciaven aquell caràcter turbulent que caracteritza aquesta obra mestra del pianisme. La seguretat tècnica, un virtuosisme que recorda el Schumann d' Ashkenazy, però que a més té el refinament del plantejat per AITau, i Ja nitidesa i contundència de l'estil de Pollini resulta captivador, i a més, Ja seva intel·ligència i personalitat es mostraven en cadascun dels passatges, plantejats amb una elegància musical plenament d'acord amb la música romàntica de Schumann. Hi ha obres que han quedat relegades a un segon terme d'una manera, certament, injusta: les Divuit peces op. 72 de Txaikovski -que ultrapassen l'hora de duradaesdevenen un retrat fidedigne de l'estil pianístic del compositor - pràcticament monopolitzat, deixant de banda algunes obres soltes per a piano- pel seu monumental Concert núm. 1. Diversitat de caràcters, en què polques, masurques i valsos configuren un paisatge propi del romanticisme de saló més elegant, conviuen en una obra en què la bellesa lírica de Txaikovski emana mitjançant melodies captivadores; moments dedicats a Schumann i a Chopin, moments en què la demanda de virtuosisme assoleix unes fites properes a l'ls/amei de Balakirev (la darrera "S ce ne dansante", per F. TAVERNA-BEC~ ens dubte, i bo i reconeixent la seva admirable capacitat i ofici tant de compositor com també de director, Salvador Brotons és un artista dominat per dos elements temperamentals: l'extraversió i l'atracció per la monumentalitat. És així que, per commoure el públic, en la seva música prefereix els tons dramàtics i l'expressió de tipus colossal. mentre que en el vessant de director planteja la interpretació dc Ics partitures dins d'un procés d'aguts contrastos que es resolen i culminen en un grandiós devt.:ssall dc so. Fins a cert punt, quan compon o dirigeix, Brotons ens comunica un entusiasme que impacta pel desplegament d'una gesticulació d'àmplia volada, com també perquè el discurs brolla en imponents cascades de so. S Fins a cert punt, doncs, Brotons congenià amb la grar: diositat d'Outdoor Overtu.·, de Copland i també en par amb el curs cosmogònicdt la personalíssima Sego Simfonia de Sibelius. en· qual si més no en alguns r.' ments vam enyorar una\11 ta dosi de subtilesa colon" per evocar les espumnet bucolisme que en les obri! de Sibelius alternen amb I profunda grandesa dels lxicos fmesos. També ens interessà 1'2'.: dició dels "Preludi'', "lnt~· ludï' i "Final" de I'òperaRt verend Everyman que ~fi' tons va compondre 1 1 estTenar(!) en una de l~S' ves estades als EUA. Són I~ pàgines d'admirable trebJ! simfònic, i malgratdd:; conèixer el contingut e1 bra, s'hi intueix Ja preoc'· pació de Brotons per esl:¡t¡ una atmosfera Iiricodrar' '& tica de suggerent tens!O pressiva. e li r ~ Y s ti e onis~ lesal\>¡ :nt l'a!mam~ ¡ia, e! h. ld apts. lVSkil:i :nteo~ . portñ• es fite; uisides. :gnad!'! tècni(! 1s me~ :apaçOi cadtd !lelius. 1_ 1 R T I e A Descobrir els nostres clàssics Els Pirineus de Felip Pedrell. Text de Víctor Balaguer. Ofèlia Sala. Philip Cutlip. Elisabette Matos. Stella Doufexis. Vicente Ombuena. Orquestra i Cor del Gran Teatre del Liceu. Direcció: Edmon Colomer. Liceu. 19 de febrer de 2003. _per J.C.C. scric ducs setma nes després d'haver assistit a la reposició, en versió de concert, d'Els Pirineus. Per tant, d'haver viscut en directe quelcom que entre altres aspectes ha suposat un esforç notabilíssim dels responsables artístics de la casa en tots els sentits. r en aquest context es presenta una pregunta fibladora: què en queda, quin rastre m'ha deixat? Una pregunta que em sembla que explícitament o impücitament ens enfarfega una mica a tots. D'una banda, un esforç gegantí, gairebé titànic de tots: producció, musicòlegs, intèrprets... i, ai las!, els espectadors que van aguantar fins al final, no tots ells convençudament, la llarga partitura. E La resposta a la pregunta en tot cas no es resol per la via de valors immediats -gaudi ofert per l'espectacle-, sinó per elevació. I en aquest sentit, d'antuvi s'ha de deixar ben ciaT que fer possible la recuperació del patrimoni líric català és un fet cabdal que un teatre públic català ha d'atendre al marge que, per dir-ho d'una manera entenedora (o política), "doni vots o no". l Els Pirineus era una elecció adequada, corn 1a temporada anterior ho va ser La Fattucchiera i com la vinent ho serà ben segur Babel 46 de Xavier Montsalvatge. A partir d'aquí m'interessa remarcar que hom va posar a disposició de la iniciativa recursos generosos, malgrat Ja manca, és clar, d'una versió escènica molt difícilment justificable en els sempre irrenunciables termes de rendib ili tat econòmica. Sóc conscient que m'està sortint una crítica més sociològica que no pas artística. Però és que aquest component hi pesa de manera molt aguda. Perquè Els Pirineus, com a producte attístic se'ns va manifestar com una partitura impersonal, massa deutora de massa; més filla d'un mestre que d'un creador; més feta des de l'escolàstica que del geni. i excessiva en les seves proporcions i en la seva ambició. Sembla més un gran discurs musical que no pas un gran poema musical, definitivament. Aquestes característi- ques comportaren un enorme esforç dels intèrprets, mal compensat per uns resultats que difícilment podien resu ltar agraïts. Partint d'un treball esplèndid des del fossat d'Edmon Colomer i, amb eU, de l'orquestra i del cor, cadascú hi va posar el millor de si mateix i en la mesura que els seus papers aportaven escletxes per fer lluir les seves capacitats, vam poder agrair els únics moments màgics possibles de la mà d'una creativa Ofèlia Sala en l'única ària de l'obra, o bé la consistència d'Stella Doufexis i Elisabette Matos i l'empremta autènticament operística d'Stefano Palatchi. No es podia demanar res més. 222 ................................................................................................................................................................................................................................................. Guitarra catalana contemporània a dojo No~s Repertoris Música XXI. Jaume Torrent, guitarra. ~olistes de l'OBC: Friedericke Spaulding, violí; Ana lsael Galan, violí; Ashan Pillai, viola; Nabí Cabestany, violoncel;_Christoph Rahn, contrabai.x. Tu rull, Fleta Polo, Guzman, Torrent. Sala Auditori de l'SGAE. 4 de març de2003. _per JORDI SALAZAR E l caràcter intrínsicament popular de la . guitarra, d'una banda, 1 ~I fet de poder escoltar en drrecte un solista de reconegut prestigi com Jaume Torrent, en companyia de des~ts membres de l'OBC, de 1altra, van ser indubtablement els dos principals reclams del concert que ens ~pa. Com a conseqüència 8 sala de l'SGAE ap~:n·eixi~ plena de gom a gom, un fet 9ue resulta lamentablement ~~USUal en els recitals de múSica contemporània La . . 1 d Pnmera peça interprea a va ser la Ronda a la U:'J~ria d~ Manuel de FaXavier Tu rull, per a guitarra i quintet de corda. Dc caràcter musical marcadament hispànic, i d'un gran virtuosisme en la part solista, l'obra va ser objecte d'uatonal. D'altra banda, la Múna interpretació correcta sica per a un estiu de Josep però al mateix temps manLluís Guzman, una obra de cada de cohesió, un fet que podríem atribuir, possible- - gran bellesa per la seva harmonia transparent i el seu tament, a manca d'assaigs. rannà nostàlgic. En ambdós Tot seguit es van poder escasos, i malgrat la disparitat coltar dues obres per a guide les partitures, el trio va tarra, violí i viola fortament oferir interpretacions macontrastants, en ser repregistrals, tol evidenciant una sentatives de tècnjques de afinitat difícilment superacomposició radicalment opoble. sades. En primer lloc, l'ImEl Concert per guitarra i promptu núm. 25 de Franquintet de corda núm. 1 del cisco Fleta Polo, en què l'aumateix Jaume Torrent (oritor, tot extraient de tots tres ginalment per a guitarra i orinstruments sonoritats insòquestra de corda) va ser la lites, experimenta amb els repeça encarregada dc cloure cursos propis del llenguatge el recital. L'obra, que exigeix un solista de gran habilitat tècnica, va trobar en la guitarra del seu compositor el millor vehicle expressiu possible, alhora que la resta del conjunt va saber donar el suport idoni a Jaume Torrent. D'aquesta manera, tot i tractar-se d'una obra escrita per enaltir principalment les propietats tímbriques de la guitarra, en alguns passatges es va assolir una sonoritat de veritables dimensions orquestrals, potenciada per una exccl·lent coordinació de tot el grup. 15 195 Vital Ute Lemper Palau 100. Tapiola Sinfonietta. Ute Lemper, veu. Dir.: John Stogards. Sibelius, Beethoven, cançons de Weill, Piazzolla, Brel, Eisler, Lemper, Piaf. Palau de la Música Catalana. 5 de març de 2003. per J.C.C. a presència de la cantant alemanya Ute Lemper en el cicle Palau I 00 va convocar una gran expectació. I sobretot, el que és més important, una expectació activa, interessada, no gens rutinària. I a més, amb un component de públic jove força remarcable. I els fets van confinnar que aquesta expectació era ben justificada, gràcies a un recital en el qual va oferir una variadíssima gamma de recursos expressius al servei d'un programa eclèctic, obert i substanciós. Ute Lemper és una d'aquestes artistes inclassificables en les quals emergeix, L :!¡;;- ...a ~ e:l' ¡¡;¡· 222 per damunt de tot, la força d'una personalitat impressionant que fa que tota mena de material que acari es transformi en un fet artístic molt personal, molt propi, poderós i d'una creativitat irrepetible. El seu recital es va basar en temes del cabaret culte alemany d'entreguerres, amb la figura de Kurt Weill com a referència, cançó francesa d'autor (Jacques Brel) o d'intèrpret senyer (Edit Piaff), com també d'Astor Piazzolla i d'ella mateixa. És un ventall que la portà des de temes d'una gran força rítmica i d'una gran expansió a d'altres dominats per la més refinada subtilesa expressiva. En tots planà l'em- premta de la seva energia, d'una manera de fer que s'imposa per damunt de tota mena de convenció. Cançons com Ne me quitte pas, f surrender, Surabaya johnny o La vie en rose van sonar amb una esplendidesa renovada i alhora d'una gran autenticitat. En tot cas, sense impedir que el recital en el conjunt acusés alguna certa distensió en el ritme, en la impossibilitat, gairebé inevitable, de mantenir un crescendo continuat. Hom comptà amb l'aportació de la Tapiola Sinfo- nietta, que treballant daillln uns ananjaments molt rerixits, va oferir un supon esplèndid. Aquesta formocii va ocupar la primera pan amb un petit concert, ur. versió extravertida i rodoc. de la Simfonia núm. 1de P,.. ethoven, ben emparadar una corda efectiva i fms i~ brillant, que li valgué 1r insòlit bis, atesa la bo11u.~ llida del públic. Un peW però molt bell poemadeb Sibelius, Cassa:ione.lw obert aquesta primera ¡w. també en un treball orqtlt!tral notable. un text de José M. Peman, i Clear moming i Spring arrived, sobre poemes de l'autora, caracteritzades totes per & un Llenguatge musical sobri ~ i concís, d'harmonies estàtiques, i que la parella va sael puerto de Xavier Montber tractar amb la delicadesalvatge. basada en Vicente Aleixandre, és representatisa adient. Les dues cançons següents, estilistícament opova del període de maduresa sades, van ser Calor i La flor de l'autor, i en aquest cas sagrada de Mercè Torrents, arriba a uns nivells de notabasades en poemes de Josep ble estilització i abstracció Carner. en la forma. La primera part va finaLa segona part del recital litzar amb dues propostes va començar amb dues més aviat avantguardistes. cançons emparentades pel En primer lloc es van poder seu caràcter malenconiós i escoltar els tres Cants homèreflexiu, i que Dolors Lozarics que Ricard Lamote de no va saber copsar de maneGrignon va fer sobre textos ra magistral: Si ja fos lluny del poeta grec en una tral'hivarn glaçat de Ricard Laducció de Joan Maraga ll, i mote de Grignon, basada en que van ser objecte d'una inun poema popular escocès; i terpretació contundent, tot Cançó de l'amor primera de subratllant l'estil declamat Manuel Blancafort, sobre un de Ja partitura, molt proper text dc Tomàs Garcés. I ja a Ja tècnica vocal stravinsper acabar, la parella va ofekiana emprada, per exemple, rir les belles Tonadas de ulen la Simfonia dels salms. tramar de joan Comellas, L'obra següent, Pastor hacia una col·lecció dc sis cançons que no dissimulen la"' fluència antillanista dtk! Ci nco canciones negras& Montsalvatge, i que~«: molt ben rebudes pel pulii arran del seu aire marc~ ment popular. No voldríem acat.: aquesta crítica sense fe_r c. valoració global de la 1~ pretació, al nos!re e~te_no;; molt satisfactòna, g!1!C'1 fet que la veu de Dolors zano d'una gran versalil;lt es v; adaptar còmo~aJlll' als registres de les dtve~ cançons. D'altra ba~da:~: companyament ptanl de Josep Serdà, lluny de~ un simple reforç, g!'' d'una personalitat P~. que no el va fer renu~~ però, a una notab!~ \Ol b de compenetrac!O afll part vocal. Lied català del segle XX Nous Repertoris Música XXI. Dolors Lozano, soprano. Josep Serdà, piano. Colomer, Torrents, R. Lamote de Grignon, Montsalvatge, Blancafort, Comellas. Sala Auditori de l'SGAE. 18 de febrer de 2003. per J.S.R. n gènere musical com ellied, que hom associa immediatament a Ja tradició romàntica . fou també durant el segle XX una forma emprada per nombrosos compositors, amb una incidència destacada també a casa nostra, tot i que la recepció d'aquesta música en el públic dels nostres dies éJ;, lamentablement, escassa. Es per aquest motiu que la iniciativa duta a tenne per la soprano Dolors Lozano i el pianista josep Serdà de donar a conèixer part d'aquest repertori ens sembla digna de lloança, i més encara tenint present que les obres interpretades en el recital que aquí comentem tenien un caràcter pràcticament inèdit. S'iniciava el concert amb cançons dc dues compositores: d'una banda, es van interpretar tres obres de la valenciana Consuelo Colomer, Arroyuelo del camino, sobre U 16 196 Misha Maisk.y v j . Lucchesini triomfa amb l'OBC la perfecció ~ ~~~ interpretant Brahms del violoncel ·-t~l Temporada OBC. Andrea Lucchesini, piano. Dir.: GiaTemporada OBC. Misha Maisky, violoncel. Dir.: Emmanuel Krivine. Dvorak: Concert per a violonceL Strauss: Una vida d'heroi. L'Auditori. 2 de febrer de 2003. nandyea Noseda, Brahms: Concert per a piano i orques1. Beethoven: Simfonia núm. J •Heroica• I.: Au • · ' ditori. 23 de febrer de 2003. tra num. per LL.T. qualsevol aspecte merament tècnic. La seva versió del ndrea Lucchcsini ha Concert, correctament acomesdevingut un dels panyat per l'Orquestra, va rtuosisme, apassionapianistes més reconereOectir tola la sensibilitat ment, vehemència, claguts del panorama interpreromàntica, tota la magnitud i redat de so, fortalesa tatiu dels darrers anys. En un l'apassionament de l'obra, tímbrica, refinament ... Qualiconcert dirigit per Giananperò per sobre de tot va ferficar l'actuació de Misha drea Noseda, Lucchesini hanos gaudir de la meravellosa Maisky en la seva recreació del via d'afrontar el sempre d'aquest Concert música Concert per a violoncel de compromès Concert per a amb una claredat absoluta en Dvorak que va oferir a l' Audipiano núm. 1 de Brahms. el plantejament i amb una tori resulta summament commés a planteja, obra Aquesta categoria interpretativa que plex pel grau de perfccció esde tota la musicalitat lírica explica el perquè Lucchesini tilística assolit i per Ja seva brahmsiana, aquell simfonisrep sempre aquest reconeixecomprensió absoluta de la múme en què els grans blocs ment unànime del públic que sica, copsada en una dc les d'acords, els seus ràpids tril'escolta. Una delicada interobres mestres concertants de nats, els desplegaments arpepretació del Preludi núm. 17 totS els temps. giats, com també les octaves de Chopin va cloure una noMaisky, acompanyat d'una i altres aspectes tècnics prou va exitosa actuació de Lucorquestra dirigida per a l'ocaconeguts poden posar en chesini a Barcelona. sió per Emmanuel Krivine, va més d'un compromís l'intèrPer la seva banda, l'Orsubmergir-se en la música de pret que l'afronti. Però Lucquestra va oferir un Beetho0\'0rak des del seu primer mochesini reuneix unes condiven correctíssim de Ja mà de viment, de caràcter rapsòdic, cions pianístiques certament Noseda, en una versió plena fins al tempestuós final, pasexcepcionals; en primer lloc d'impuls, tendent als tempi sant per una varietal constant destaca per la seva seguretat ràpids, però que en determide matisos, en els quals cada tècnica: va resoldre el comnats moments, com la cenota assolia un caràcter translebèrrima ~Marcia funebre", plex segon moviment, i la ràcendent, i en què la música pida vivacitat del "Rondo" fi. recalava en tota Ja profundiamb majúscules esdevenia la nal amb absoluta eficiència i tat poètica del missatge beetprotagonista d'una versió en hovenià. Fou una recreació què el temperament i la variesempre convertint la tècnica plena de matisos i de detalls ~~ de dinàmiques -des de suben el mitjà per arribar a assotils pianissimi fins a rotunds en què totes les seccions de lir tota la dimensió musical f~rle- i d.e tem pi -de preciode l'obra. l'Orquestra van obtenir desSISta lenlltud en el moviment tacades intervencions, semLucchesini mai no fa del central i de vigorosa exuseu virtuosisme un mitjà de pre encaminades a aconseberància en !'"Allegro modeguir un resu ltat vigorós i lluïment; les seves recreaf!!tO~ final- atorgava una conentusiasta que té en el seu cions s'encaminen a obtenir li?Uital discursiva plena d'al·limoviment final el moment una dimensió en què la musicJents. mês representatiu . calitat triomfi per sobre de .........................................................................................................................'......................................................................................................................., .._ _per LL. T. _ v: a la~ a de~­ fgras;. e for< ~ púb. ¡¡¡ret'-< Iacabr fe.rJO ràric' lorsu ~tilirt daJU(;. ~iverti­ ~da. l't .janlst· )'de!(' ga¡,. pròf tu nc.:.: ;o]!t'.:. amb A Romanticisme de la música de cambra amb Gutman i Virsaladze !~en:amera. Natàlia Gutman, violoncel. Elisa VU'Saladj':;k'ano. Beethoven: J?otze variacions sobre un tema de Çhopm: Sonata per a violoncel i piano 0 J ~cakhmbeu_. anmov: Sonata per a violoncel i piano op ~· · a ·Palau de la Música Catalana. 12 de febrer de 2003: 5 1 a JDI~ 'ntenC Maisky no deixa que cap nota sigui fruit de l'atzar; tot està prèviament preestablert, rigorosament mesurat, profundament estudiat; el fet de saberse escoltar, amb una orquestra que va acompanyar el violoncel·lista de manera magistral, el fet de crear una atmosfera màgica sempre al servei de la música, va fer que aquesta versió del Concert de Dvorak: -seguida d'una meditada interpretació de música de Bachassolís aquell estat sublim que molts pocs artistes són capaços d'assolir. L'Orquestra, conduïda elegantment per Krivine, va interpretar en Ja segona part el monumental poema simfònic Una 11ida d'heroi de Richard Strauss; i com sempre que l'Orquestra afronta obres de dimensions musicals tan complexes, l'empremta deixada per Decker es manifesta i proporciona unes versions en què el romanticisme germànic, l'espectacularitat, la força i l'apassionament comparteixen terreny amb una delicada poètica tímbrica que els instrumentistes de l'Orquestra copsen d'una manera meravellosa. En resum, un Dvorak sublim i un Strauss summament apassionat en un concert en què l'Orquestra va quallar una de les seves millors actuacions de la temporada. eer LL.T. Q uan els melòmans tenen el plaer de poder escolso Vi tar Natàlia Gutman ¡ EHha lrsaladze, dues artistes que actuat assíduament a Bar ce ona•. saben qu~:: en Ics scve~ ~ctons es Produeix un ma • ~~~~me. en el qualla profund~­ ve~Slèn~l, ~!temperament, la Cia 1 la sensibilitat con • Vluen per a • signijk¡¡ . propar-nos el més llOsit tiu d~ l'estètica del com~r que mterpreten. Palau d,ucs ar?stes tomaven al per ofcnr·nos un progra- Ï ma (això sí, amb signifjcatius canvis respecte de les obres del programa en un primer moment) en què la música de Beethoven, Chopin i Rakhmàninov s'erigia com a protagonista. Un programa marcat, doncs, per un impuls romàntic evident que quedava configurat per obres pertanyents a tres dels més grans compositors d'obres per a música per a piano sol. Totes les composicions del programa reclamen una exigència tècnica i musical d'idèntica vàlua al piano i al violoncel, una unificació d'idees en Ja qual els dos intèrprets han de fer un discurs paraJ.Iel i que alhora convergeixi en un resultat musical únic; en definitiva, la plena compenetració artística per extreure l'essencialitat de les obres en qüestió. Era un Beethoven refinat estilísticament, de claredat clàssica en el disseny del discurs però alhora portador d'un impuls romàntic per moments apassionat. Va ser un Chopin refinat i elegant, en el qualla música de saló del segle XIX, aquell record inequívoc d'obres com les masurques i els valsos, convivia en una interpretació en què Ja força del temperament i la nitidesa i Ja claredat de so en els moments més virtuosístics pennetien escoltar tota la dimensió interpretativa d'una Natàlia Gutman plenament abocada al lirisme chopinià i una Eliso Virsaladze -una de les més grans intèrprets de l'obra per a piano sol de Chopin- absolutament còmoda en totes les demandes de musicalitat de l'obra. La música de Rakhmàninov, d'una tendència lírica i romàntica prou coneguda pels melòmans, propicia que els intèrprets optin per unes versions plenes de temperament, vehemència i que alhora pennet desenvolupar amb frases plenes de lirisme lot el seu talent expressiu. Força, tempi exigents, refinament, canvis de dinàmiques i alt.res aspectes expressius van conviure en una recreació en Ja qual l'apassionament i la bellesa de la sonoritat es van unir per gaudir d'una recreació modèlica d'aquesta partitura tan significativa del repertori per a cambra romàntic. Q 50 ¡¡;¡..!:;! .... e ~;;¡· 222 e R Í T e A Rumon Gnmbn Femando Pérez. El_ concert va prosegutr amb una p~~ ra audició barceloiL"'' de Little Music Entre l'originalitat i la tradició tonal strings Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Luis Femando Pérez, piano. Dir.: Rumon Gamba. Vivancos, Rakhmàninov, Tippet, Britten. L'Auditori. 16 de febrer de 2003. per F. T.-B. a reaparició de Rumon Gamba va ésser acollida amb veritable calidesa. El jove director anglès sembla tenir el do de la facilitat per comunicar-se amb els músics, ja que el seu gest es desenvolupa amb una admirable i elegant austeritat i mai no es descompon. Tanmateix, això no signilica fredor o buit exercici de precisió, ja que el discurs simfònic el revesteix de l'adient tensió emotiva i suggestiona pel subtil desplegament de matisades coloracions sonores. Van ésser precisament aquestes virtuts les que van permetre escoltar amb interès creixent l'estrena de La dutat dels àngels de Bernat Vivan- L cos, un jove compositor nascut a Barcelona l'any 1973, que amb aquesta partitura confirma el seu tremp d'autèntic creador -ja reconegut i guardonat en nombrosos concursos internacionals. La partitura, escrita per a un conjunt de vint instruments de corda, és una personalíssima aportació a l'escriptura orquestral quant a imaginació i plantejament discursiu, ja que utilitzant afinacions diferents per al temperament dels instruments i fent ús de la seva nodrida gamma d'atacs sonors, Vivancos assoleix una suggerent transformació de la sonoritat orquestral í comunica una atmosfera de rica policromia i un ambient d'indefugible màgia. El seguia el conegudíssim Concert núm. 3 per a piano de La profunda vocació d'Antoni Besses 222 Antoni Besses, piano. Bach, Mompou, Scriabin, Schumann. Centre Cultural. Sant Cugat del Vallès. 16 de febrer de 2003. P.er F.T.-B. l pianista Antoni Besses aplegà molts dels seus deixebles i amics per celebrar els seus cinquanta anys de trajectòria com a concertista de piano. Certament, de ben jove ja va començar a actuar com a solista i es pot dir que ben aviat destacà pel seu personal temperament arristic. Escoltar Besses significa una experiència veritablement emocional, ja que gràcies a la plena bellesa del seu so, la riquesa dc la seva pulsació i la tensió que manté en el desenvolupament dels contrastos, la música assoleix aquella qualitat de llenguatge veritable que, malgrat la dificultat de saber el que expressa, comunica idees, sensacions i reflexions que superen fins i tot el poder de la paraula, ja sigui en el terreny dc la poesia o bé en el de la filosofia... Almenys aquesta condició de metallenguatge era la que se li va atorgar en el segle romàntic. Ben certament, Besses és un meravellós virtuós. però a la vegada és un lilòsof i E 18 198 un poeta del piano i diríem que, en ell, la música, com també la seva manera de tocar i de "dir" les solfes transcendeix el piano per dur-lo a dimensions inqüestionablement espirituals. La vocació de Besses és profunda i àdhuc genial, ja que quan interpreta sembla encimbellar-se vers un món màgic, i és així com el seu Bach es transforma en bella cat.edral sonora. com en Mom pou ens fa sentir els arabescos de les nits siderals, com en Scriabin el so és foc purificador i en Schumann podem esbrinar el arcans de l'alquímia poètica de la creació pianística. Amb tot, Besses mai no deixa d'estar arrelat entre nosaltres i per això tampoc ell no va deixar de costat el "No a ]a guen·a" quan en la presentació del concert va manifestar que si els polítics fossin músics, evitarien un conflicte bèl·lic. Per raó d'aquest mig segle de brillant trajectòria artística, l'Ajuntament de Sant Cugat el guardonà com a fill predilecte de la vila. Rakhmàninov, en el qual interessà més la lectura de l'acompanyament orquestral que no pas l'efectisme indefinit, no exempt d'un acurat detallisme en el fraseig, que hi aplicà el jove pianista madrileny Luis 1: orchenr. (1946) de l'anglès \t. chael Típpet (l90j. 1998), composició Cl exempta d'emotiu ~ risme i un cert o6,; compositiu, i finalim amb la música sempr: interessant, mai ba~ i sempre emblemàtk-. de la moderna trad~'ió tonal de Brillen. Efc.;. tivament, la seva Sim. fonia da Requie111 (1941 ) es pot con~lk­ ra r com un exponent del seu pensament rmr sical, eclèctic quant a estil, cbr en la forma i sempre rel'eslid! d'un contingut humanístic-ili aquest cas antibèJ.Iic- queC~~ aquests moments sembla11t» nar força a l'omnipre&..'llt•\, a la guerra". ·····································~··································································"'- Ironia i solemnitat Nous Repertoris Música XXI. Mireia Farrés, trampeli. Mercè Hervada, piano. Vergés, Fleta Polo, Boliart, Brotons. Auditori SGAE. 25 de febrer de 2003. per J.S.R. a combinació de dues sonoritats aparentment irreconciliables, com són les de la trompeta i el piano, ha tingut escossa presència en el repertori musical del segle xx, i si exceptuem el concert que Xostakóvitx escriví per a aquests dos instruments i orquestra de corda -que ha gaudit d'una notable difusió-, són poques les obres en què s'experimenta amb una tan estranya conjunció tímbrica. El programa que aquí ressenyem - protagonitzat per la trompetista Mireia Farrés i la pianista Mercè Hervada-, a banda d'oferir a l'oient l'oportunitat de gaudir d'aquest especial contrast, tenia un altre punt im· portant d'interès: el fet que les obres interpretades corresponien íntegrament a compositors catalans \'Íus. Es va poder escoltar en primer lloc la Fantasieta de Lluís Vergés, obra en la qual, pel fet de no contenir recursos especialment virtuosístics, la trompeta adquireix un caràcter dc solemnitat molt característic; de la mateixa manera que en l'obra següent, l'Impromptu núm. 5 de Francisco Ficta Polo, aquest tret s'accentua i deriva cap a una quietud potenciada pel llenguatge sobri del piano. Un caràcter totalment oposat planava sobre la darrera obra dc la primera part. els Tres diPertiments dc L Xavier Boliart, que amb un ilfr, guatge carregat d'ironia exp~ ra la faceta més còmica i d~S!!' fadada de la trompeta, subrat Uada en alguns passatges per fit de la sordina. La segona part del concert. de caràcter monogràfic, ens11 permetre escoltar tres obr.:sd-. Salvador Brotons. Primeram.:r Les breus pàgines de joventut f;r lles de tardor i Divertimen:~ ambdues d'una expressióei1CL· ra poc madura, però interesw1 pel fet de pertànyer al'eta¡Al arativa menys coneguda dd '( autor; i Ja més ambiciosa»--" ta da concerto, en quatre~ vi ments encadenats. molt ~"• característica de Brot()ll5pcl:. que els procediments empr.·· de tendència més aviat all!" guardista, resulten pe?~ accessibles al gran pubhc. '· Així finalitzava un cm.'(!!"' qual, per damunt de tot. ~« destacar Ja brillant actuactOii Mireia Farrés, que gràdesa111'1 tècnica segura i precisa l'ílll\'r seguir imprimir a c~da obnJ caràcter i la personahlllt adi(!" L'acompanyament de M~· Hervada en tot moment dtl!' gran co..;ecció, però a l'hora~'~ caràcter més aviat reser.van: cedir de ple el protagon~snt l'instrument principal.. Tei això, es van assolir uns unp:• tants nivells d'entesa. quals molt nrclb8 1Jie~ne111 veus instrumenials tan blants no s'haurien troba• còmodes. e R lp!Q!. p~ ~lonfu¡ rir fet 'llfSI/, lès~t¡. (190). ició~ Jtiu e• 1 oflci naliw ;emprt i bam: :màtia :radició 1. Efec. ¡aSím¡quiem onsideponeot mtnn.• d.r lti] ~~ ~ que tiC-lli e: vaOO. ~m·x. unlkr• aexpioi de.cnsubrat· ¡ perlïll :oncm 1• ens11 ~ :ntutf~ (nWJ!, ~ó ena- ~ .del!('; s._,.; Ï.re Q:· .olt.J! !Spd~ emprr.i tta\-r.: ~ ~ MIJI'I rntd'lii'J l'hora~ rvat ll ¡oisot1 11 Toll Í.:Ílllf!! I C A Rossini mai no és innocu El viaggúJ a Reims de Gioacchino Rossini. Llibret de Luigi Balochhi. María Bayo. Elena de Ja Merced. Mariola Cantarero. Josep Bros. Kenneth Tarver. Simón Orfila. Nicols Ulivieri. Enzo Dara. Àngel Òdena. Paula Rasmussen. Orquestra i Cor del Gran Teatre del Liceu. Direcció musical: Jesús López Cobos. Direcció escènica: Sergi Belbel. Escenografia: Estel Cristià i Max GlaenzeL Vestuari: Javier Aretiñano. ll·luminació: Albert Faura. Coreografia: Keith Morino. Producció: Gran Teatre del Liceu. JO de març de 2003. J. ___ per COMELLA S-· ... onfesso que després d'haver llegit l'argument, en Ja preparació del comentari previ, vaig pensar que a Sergi Belbel potser li havien ofert un regal enverinat en el seu debut operístic, atesa Ja manca de substància dramàtica de l'argument. Tanmateix, un cop vistos els resultats, la impressió canvia. I aquest és, em sembla, un mèrit important del dramaturg terrassenc. Haver sabut treure de l'aparença de buit dramàtic una proposta imaginativa, que ha tingut el mèrit de saber trobar la substància més amagada de l'obra. D'haver descobert, dattere l'enlluernador mur de focs d'artifici, el doll profund i gairebé imperceptible d'un substrat irònic i alhora subliminalment fiblador 'que compon l'obra de Rossini i Balocchi. I és que, definitivament, el compositor de Pesara, continuador natural de la tradició de la Com?~edia del! Arte, mai no és mnocu. Sempre amaga Ja carta d'una gran agudesa mental. d'un substrat ideològic progressista i d'una c,apacitat per transcendir 1aparença, amb l'anna de la •ronia. I així, fins i tot un_a ?bra destinada a major glona del monarca es pot convertir justificadament en. una carrega ' de profun-' ditat, molt ben camuflada al mon , que representa' aquest fet. En aquest cas reP~sentat per una munió de ~onecs aristòcrates, que espullen les seves misêlies ~rsonals i com a grup a la VISta de l'opinió pública. no~ t?t cas, Bel bel potser a Inventat res des del C punt de vista conceptual. )a una reposició amb motiu de la revolta del 1848 va apuntar en aquesta direcció. El mèrit és que el dramaturg ho fa amb una gran inventiva, amb recursos eficaços i alhora sense pertorbar gens el context de finor, d'elegància, fins i tot pompier, que presideix l'obra. Hi ha una doble fidelitat pennanent al què i al com, jugant hàbilment el context d'ambigüitat de l'obra -amb constants i pertorbadores picades d'ull-, que és el factor que li atorga la seva validesa per la seva capacitat de transcendíment de l'immediat. Belbel ha pogut treballar amb una notable generositat de mi~ans, amb un equip creatiu -escenògraf, vestuari, iJ.luminació i coreografia-, i també amb un quadre de cantants actors (especial esment a la segona condició), que han transmès i contagiat el seu goig pel treball. Obra bàsicament coral, resulta gairebé ofensiu fer distincions atès l'excel·lent nivell mi~à. Tots van saber aprofitar les oportunitats de lluïment i, el que és més important de tot, tots van estar més amatents al conjunt que a ells mateixos. López Cobos ha tingut un debut feliç en un treball fidel a la seva manera de fer. El mot elegància és, sempre, el que més s'escau a aquest artista. Això es traduí en una atenció particular a remarcar fins a les darreres conseqüències la finor de la mirada musical de Rossini, a remarcar aquell context d'elegància al·ludit, a subratllar les dosis d' ironia que tan bé tradueix la partitura. ..................................................................................................................... Unes noces elegantment divertides de Ros Marbà Le nozze di Fígaro de Mozart. Llibret de Da Ponte. P. Spagnoli (Comte). S. Orfila (Figaro). B. Booney (Comtessa). S. Koch (Querubino). B. Alberdi (Marcellina). D. di. Stef~n~ (Bartolo). Orq~est~a i C~r del Teatro Rea~ . Du. esceruca: Marco Marelh. Dir. mustcal: A. Ros Marba. Teatro Real de Madrid. 18 de gener de 2003. per ROBERT BENITO E nfrontar-se a un clàssic sempre és un privilegi, un plaer i un risc, ja que qualsevol afeccionat a la música clàssica coneix Mozart i el seu estil, i qualsevol melòman opeñstic ha vist Le nozze amb una certa assiduïtat. Per al director català Antoni Ros Marbà no és nova ni desconeguda aquesta òpera sinó tot el contrari. Apassionat de l'òpera contemporània, últimament el vam poder veure dirigint Billy Bud al Liceu o Babel de Montsalvatge i L'Enfant de Ravel al Real. Sense perdre el compromís amb la música més propera al seu temps, Ros Marbà sap donar aquest toc elegant a la música de Mozart sigui la simfònica o, com en aquest cas, l'escènica. En un moment històric de convulsions i a les portes de la Revolució Francesa s'ha situat aquesta posada en escena de MareUi que ja des de l'obertura tot canvia de lloc, les parets del saló palatí on té lloc l'acció es descomponen tot perdent l'equilibri i l'estabilitat, els personatges es mostren corrent d'un lloc a un altre i no troben el seu lloc fins al final de l'obra en el qual després de l'escena del jardí laberint tots s'asseuen en la mateixa taula per celebrar la victòria del perdó i de l'amor en un preludi al lema de I'Éga/ité, fratern/té et liberte. Per una indisposició de Marco Vinco vam poder gaudir del baix menorqul Simón Orfila, que tant en veu com per la seva edat va saber encarnar un Figaro amb espuma, recreant tanta tendresa com fermesa en el seu cant, ironia i passió en la seva actuació. Només hauríem desitjat una mica més de claredat en els recitatius. L'altra participació catalana va ser la Marcellina de Begoña Alberdi que va fer una recreació, combinant humor amb caràcter en el duo amb Susana del primer acte i amor de mare en els recitatius amb Fígaro del tercer. Llàstima que, com ocorre freqüentment, es va suprimir la seva ària. Una Susana de luxe en els últims anys ha estat Barbara Bonney, que no obstant això en aquesta ocasió ens va voler regalar amb la seva primera interpretació de la Comtessa. Combinant bellesa física i un cant net a pesar d'una anunciada indisposició vocal va mostrar en les seves intervencions, sobretot en el uoove sono" una delicadesa admirable, tot enriquint la repetició del tema amb unes ornamentacions tan expressives com ben cantades. El Comte de Pietro Spagnoli va ser correcte, pecant en alguns moments de rigidesa escènica, tot el contrari del sempre reeixit personatge del Querubino, al qual Sophie Koch va saber donar l'equilibri just entre el que és, un adolescent, i el joc escènic en ser interpretat per una dona. L'orquestra sota les ordres de Ros Marbà va ser dúctil i molt equilibrada de volum, tot i que per al gust del qui escriu van pesar alguns tempi que no ajudaven al ritme escènic. En definitiva, un nou regal d'aquesta trilogia Mozart-Da Ponte que va començar l'any passat amb el Cos/ de López Cobos-Fiotats i que esperem s'acabarà amb un no menys brillant Don Giovanni. EL PROPER 13 o' ABRIL, L'ORFEÓ CATALÀ I L'ORQUESTRA NACIONAL DE CAMBRA o' ANDORRA INTERPRETARAN LA Passió segons sant Mateu DE BACH EN EL CICLE ELS DIUMENGES AL PALAU. L A Passió segons sant Mateu DE BACH ÉS UNA DE LES OBRES MÉS MONUMENTALS 1 MÉS ESTIMADES DE TOTA LA LITERATURA MUSICAL OCCI- Joves cantants per a una bella Passió DENTAL scrita per a dos cors, dues orquestres i sis solistes , és un compendi de saviesa musical i de profunditat espiritual que, segons paraules del mateix Bach, fou concebuda amb l'ànim de compondre Ja música més bella possible per a la narració de la passió de Jesús. Un dels elements més atractius d'aquesta producció serà, sens dubte, la participació de cinc joves cantants que foren seleccionats mitjançant unes audicions el passat mes de gener. Es tracta de la soprano María Luz Martínez, de Ja mezzosoprano Elisenda Arquimbau, del tenor David Alegret i dels barítons baixos Joan Martín-Royo i Enric Martinez-Castignani. Tots ells van demostrar una gran nivell de professionalitat, tot i trobar-se a l'inici de les seves carreres, i foren triats per la idoneïtat de les seves veus en cadascun dels papers solistes. María Luz Martínez, que interpretarà les àries de soprano i el paper de l'esposa dePilat, és llicenciada en arts i intèrpret superior en música per la Universidat de Xile, graduada amb distinció màxima. Estudià amb els professors Carmen Letelier i Hans Stein, i actualment es perfecciona a Barcelona amb Maria Dolors Aldea. El 1998 debutà a diversos escenaris a Itàlia, Alemanya, Mèxic, els Estats Units i Xile. Amb el pianista Roberto Bravo ha actuat també a l'Equador, Tunísia, Irlanda, Noruega, Espanya i Argentina, en sales com el Concert Hali de Dublín o el Gamble Logen d'Oslo. Actualment interpreta el paper de Pamina a la La flauta màgica de Mozart a les funcions del Foyer del Gran Teatre del Liceu. La mezzosoprano Elisenda Arquimbau va néixer a Barcelona i va estudiar cant amb Xavier Torra, Miriam Alió i Dolors Aldea. També va rebre classes del baríton suís Kurt Widmer, la soprano Ana Luisa Chova i el repertorista Àngel Soler. Com a solista, ha interpretat obres com El Messies de Handel, Gloria de Vlvaldi, Requiem i Missa de la Coronació de Mozart, Stabat Mater de Haydn i diverses cantates de Bach amb direcció de Víctor Pablo Pérez, Salvador Brotons, Manuel Valdivieso, Josep Vila i Jordi Casas. Recentment ha interpretat el paper de Dido en l'òpera Dido i Aeneas de Purcell, l'òpera La vida breve de Falla al Teatre de l'Òpera E 20 200 de la Corunya i ha estrenat Regals de Mariona Vila al Teatre Lliure de Barcelona. Des de l'any 1995 és membre del Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana i, actualment, també forma part de la Capella de Música de Santa Maria del Mar. David Alegret interpretarà les àries de tenor. Nasqué a Barcelona l'any 1972. Inicià els seus estudis de cant amb el mestre Xavier Torra i, posteriorment, amb Dolors Aldea. Paral·lelament estudià medicina a Ja Universitat Autònoma de Barcelona. Actualment resideix a Basilea (Suïssa), ciutat on ha finalitzat els seus estudis de cant a la Musik-Akademie amb el mestre Kurt Widmer, i hi ha obtingut l'anomenat Solisten Diplom amb les màximes qualificacions. Cal destacar la seva participació en obres com la Passió segons sant joan de Bach, Requiem de Mozart, Magnificat de Bach, Peti te Messe Solenne/le de Rossini, Missa de Gloria de Puccini, La Creació de Haydn, El Messies de Handel i Le Roí David de 1-lonnegger, entre d'altres. Ha col·laborat amb l' Orquestra Nacional de Cambra d' Andotra, Orquestra Simfònica del Vallès, Orquestra Concerto Koln, Orquestra Capriccio Base!, Le Concert de Na tions i la Basaler Sinfonie Orchester, i ha estat dirigit per Lazlo Heltay, Jordi Casas, Jordi Savall, Facundo Agudín i Alois Koch, entre d'altres. Aquesta temporada ha debutat al Gran Teatre del Liceu amb el rol de Don Zeffirino d'li viaggio a Reims deG. Rossini. En aquest Teatre ja ha participat com a solista en les sessions del Foyer amb motiu de Don Giovanni i de Norma. Enric Martínez-Castignani, que interpretarà les àries de baix i el paper dc Pilat, va néixer a Barcelona, va estudiar cant amb M. Dolors Aldea i va graduarse com a professor de cant amb menció d'honor al Conservatori d'aquesta ciutat. Posteriorment es perfeccionà du- rant dos anys a Alemanya, on obtingüt les màximes qualificacions en eltitc Künstlerische Ausbildung a l'Staatlich Musikhochschule Heildelberg-Mann. hein. ParaJ.lelament, cursà estudis!!: direcció orquestral i coral. També~ treballat amb figures de gran renom. com Gerard Souzay (Stuttgart), \V~. fram Rieger (Lübeck), Dalton Baldwin (Nice), Gerd Türk (Mannheim) o Paul Schilhawsky, entre d'altres. La seva ac· tivitat com a cantant d'òpera és int~ sa, i ha interpretat títols com La Cen~ rento/a (Dandini}, l/ barbiere di s¡,,. glia (Dr. Bartolo), L'italiana in Alg.~ (Taddeo), Don Pasquale (Don Pa;. quale/Malatesta), L'incorona;iollet Poppea (Otone), Les pechêursdeptr· les (Zurga) ... en teatres i festivalses. panyols tan importants com el Gran Teatre del Liceu, el Palau de la Múska Catalana, el Festival Internacional dl Peralada, el Festival Internacionalde Música de Granada, la Temporada del, Amics de l'Òpera de Sabadell, el Teatre Principal de Palma de Mallorcei l'Auditoria de Galicia, entre d'altre< Com a liederista també és molt sol·v citada la seva presència i dóna recíta!s a Europa i Àsia amb programes com ci Winterreise op. 89, Schwanengesa~¡ D. 957 de F. Schubert i Dichterliebeoç. 48 de R. Schumann. J oan Martín-Royo interpretarà elpr per de Jesús. Nascut el 1977 aBar· celona, inicià els seus estudis mu: sicals l'any 1989 al Consen-atO!I Superior de Música del Liceu de Ba:· cetona, on cursà els ensenyament> dl composició-instrumentació, pia"?,\~ i fagot. També és llicenciat en htst<n de l'art per la Universitat de Ba~. na. Pel que fa al cant, és alumne d~~ soprano Mercè Puntí des de 1989.tht ampliat els seus coneixements treblllant amb Dalton Baldwin, Marco E1'í!.'l' gelisti, Norman Shetler i Roger ~gnli' les (repertori) i Lonai ne Nu bar' ~o­ na Ido Giaiotti (tècnica). Ha estudtt. dicció alemanya amb Sophi~ Sü~~ma: francesa amb Philippe Mercte~, tt~ali< na amb Giovanni Ceto. Debuta aI eds de 12 anys amb veu blanca. tot iot( pretant el rol de Trujaman en El rt.. blo de Maese Pedro de Manuel de f~ lla, òpera que enregistrà per a Hal1fli nia Mundi l'any 1990 amb l 'Orqu~lr• de Cambra Teatre Lliure, sota la d1~ ció de Josep Pons. Recentment.bne)fl' guardonat amb el tercer prem1, el P mi especial al millor intèrp~et d~~,,1 zart i el Premi Placido Dommgo llí1 llor cantant espanyol en el 40è C~"· Internacional de Cant Francesc ¡J].l.\ Recentment ha interpretat El de Handel al Teatro de la de Sevilla. tingu¡ ~I tít~. atlich; Mannldisde lbé ha L'ENREGISTRAMEN T enom, ,Wolaldwin .oPaul 'V8tlC· rinten- tcene- liSivi· Algen n Pas- Veritat i màgia de l'enregistrament discogràfic one,f ~e ptJ· raJse!- l Gr& ~1úsiz tnaldt rnal& !!adi!! e!Tta- ¡orc:a' 'altre!. : sol·li;ecítal! comd gesang ebeo¡;. lel~ alllli· lisml!- rvatori !elllli· •niS dl ~. I"ÍOO tistïri' arcelo- ~del 39,tb trelllEiz: :\1~ tri~ ·tudi~ ~s~ ~ ítali!- ~l'lli> tinter· í:( ret.- rdeF~" ~annt> ~uesl!l 3diree· aestil elpll' ~eM~ J alllt 1 Tema que proposem en aquest número se situa en un àmbit tan cabdal en la indústria de la cultura mu..__ sical com és l'enregistrament discogràfic. Malgrat el moment de crisi que viu aquest sector, del qual ens hem fet ressò més d'una vegada, és evident que continua constituint un dels motors més poderosos de ]'esmentada indústria i continua mantenint un elevadíssim volum de negoci. Tanmateix ara n' obviem la dimensió economicista per endinsar-nos en la cuina industrial, si se'ns pe1met la redundància terminològica; allà on hom parteix de la matèria primera més elemental-el so musical- i es perpetua en un objecte físic de forma circular que s'anomena disc -obvietat acc~ptada per força-, en tot cas evoluciOnada amb l'aparició, relativament recent, del disc compacte. Aquesta cuina, com totes, permet que sobre una mateixa matèria primera, s'aconsegueixin resultats més dignes, més saborosos i més brillants, segons quines siguin les habilitats dels cuiners. Aquest és, definitivament, l'objecte del Tema. Veure com la realitat que arriba a les nostres oïdes té el plus d'autenticitat i de veritat, i també de màgia, que li hagin pogut aportar les mans d'un expert xef -si se'ns permet insistir en la metàfora culinària. Les fonamentals i renovades possibilitats de la tecnologia situen l'ofici de realitzador d'enregistra ments en un terreny obert a noves expectatives i a un horitzó creatiu que li dóna un protagonisme que pot arribar a ser determinant, com podrem observar. Esperem que la reflexió feta en veu alta per qualificats experts i professionals de casa nostra ajudi el lector a entrar en el coneixement d'un món que pot arribar a ser apassionant. La clave de la i nformaci ~ I L'ideal de la presa de so EM DEMANEN ALGUNES NOTES SOBRE L'ASPECTE CREATIU DE LA PRESA DE SO I LA INFLUÈNCIA QUE POT TENIRHI EL FET QUE SIGUI COMPOSITOR. SOBRE AIXÒ PODRÍEM DIR QUE FER UNA PRESA DE SO SERIA QUELCOM COM FER LA MÚSICA D'UNA PEL·LÍCULA: COM MENYS ES NOTI LA BANDA SONORA EN UNA PEL·LÍCULA, MÉS BONA SERÀ. És A DIR, COM MENYS ES PENSI EN LA PRESA DE SO EN ESCOLTAR UNA GRAVACIÓ, TAMBÉ MÉS BONA per LLOREN_f_BALSACH tural per a cada combinació instrumental (aquella església... , aqueU auditori .... etc.) i posar-hi un parell de bons micros, com si fossin dues orelles, al millor lloc d'aua creativitat en un enregistrament consisteix bàsidició de la sala. Allà on sents millor el so (és imprescament a pensar com pots coHocar els micròfons cindible dur-hi una escala), allà poses els micròfons. Jo (i els intèrprets) per tal que la música s'escolti de ho faig literalment, és a dir, poso dos micros cardioila manera més natural possible. des (les orelles tenen una escolta cardioide) a la mateiOn la creació té més influència és, evidentment, en el xa distància de les orelles i arn b un angle de gairebé 1800. muntatge, ja que depèn del teu bon criteri musical escollir Els micròfons van connectats a un bon preamplificador els millors moments dc les inter.pretacions. i d'aquí a la gravadora digital (no cal posar-hi cap tauDe fet, és molt útil contrastar les seleccions des d'un la de mescles que embruti el so). Ara bé, s'ha de repunt de vista més musical (que és el que jo intento fer) dels conèixer que per a determinades combinacions instrupunts de vista dels intèrprets, fixats a vegades amb dementals, això no sempre és possible i s'ha de sacrificar talls més tècnics. Als músics, els és molt útil conèixer el la puresa màxima del so per no patir defectes d'equilicriteri musical d'un compositor. bri. Per exemple, en una obra per a solistes, cor i oJ·Respecte de la relació de l'enginyer amb els intèrprets, questra, és aconsellable posar uns micròfons per a caés molt important disposar de certa psicologia perquè les dascun d'aquests grups i utilitzar una taula de mescles, sessions d'enregistrament esdevinguin però a parer meu, sempre posant mifluides. Per exemple, és mal assumpcros de dos en dos (com les orelles) te que l'intèrpret (o intèrprets) vulgui i no utilitzar el "panoràmic" de les escoltar contínuament el que ha entaules, és a dir, enviar tots els micros CAL TENIR UNA registrat. Això sol comportar pèrdues de la dreta al canal dret i els de l'esCERTA PSICOLOGIA de temps barrejades amb capficaments quetTa al canal esquerre, d'aquesta de l'intèrpret i el consegüent augment manera no es perd l'espai sonor. EN LES RELACIONS de la tensió. El que em sobta quan veig enreAMB ELS INTÈRÉs important que els músics tinguin gistraments de cantants pop en esplena confiança en el tècnic de so i es tudi és que els graven amb un sol miPRETS. concentt¿n en la interpretació. Tamcro(!) -això sí, el més car possible; poc no soc pa1tidari d'atabalar l'intèrcom si escoltessin amb una sola orepret després de cada presa amb el que lla-, llavors reparteixen el mateix so ha fet malament. Jo només ho dic a la segona o tercera pre- pels dos altaveus. Em podrien dir que serveix per evit~r sa, quan l'error es produeix en el mateix lloc. Si a la pripossibles problemes de desplaçaments de fase entre numera presa hi ha una imperfecció en un lloc i a la segona cros o que el so més fidel s'obté posant el micròfon ene~ un altre, no cal dir res, només apuntar-s'ho bé a la parfocant directament la veu. Jo, personalment, he fet protitura. A la tercera, moltes vegades, ja surt tot bé. En tot ves a fons i tinc clar que la qualitat de so és molt més cas, en el. muntatge, no hi haurà problema a solucionar gran utilitzant dos micros. encara que no mirin directaaquestes Imperfeccions. ment al cantant. h Du~ant aquests anys de dedicació als enregistraments, e arn bat a la conclusió que el millor nombre de preses he desviat una mica del tema iniciaJ soq~e ~I fer de cada peça musical és tres. Dues pot ser una bre la relació entre creació i presa de so. "!~ca Just, i més de tres pot començar a crear una cetta tenPodríem tomar a dir, doncs, que no hi ha ~~0· Com _deia abans, per a mi els millors enregistraments una creació pròpiament dita en les pre\els m~s naturals. Que lleig que fan a vegades certes reses de so, però sí uns criteris de naturalitat per a cad~ ~erl er~c1.ons artificials! Poden agradar molt en l'àmbit enginyer que permeten crear un segell personal, pero si~ a mus1ca pop, però són innaturals per a la música ciàs- -com he dit al principi- com menys es pensi en e] so a. i més agradi la música, millor serà l'enregistrament La situació teòrica ideal és trobar la millor acústica nad'un disc. L M ' El so natural, el gran objectiu de la gravació COM s'ACONSEGUEIX QUE UN ENREGISTRAMENT SONI DE MANERA NATURAL O SEMBLANT AL SO ORIGINAL? És UNA EXPERIÈNCIA QUE MOLTS HAN FET, I QUE SEMPRE ES TORNA A INTENTAR: s'AGAFA UN BON APARELL PER ENREGISTRAR, SE SITUEN ELS MICRÒFONS AL LLOC ON ENS SEMBLA QUE TENIM LA POSICIÓ ÒPTIMA PER A L'AUDICIÓ I S'ENREGISTRA D' AQUESTA MANERA. EN ALGUNS CASOS, L'ENREGISTRAMENT POT ARRIBAR A SER SUPORTABLE, PERÒ GENERALMENT ACONSEGUIREM UN SO LLEIG I UN ENREGISTRAMENT INSERVIBLE. CoM POT SER, AIXÒ? per PERE CASULLERAS balanç natural i realista, de manera crítica he de dir que, co general, el so original a la sala on s'enregistrava i el de l'en· registrament no s'assemblen gaire. Aquesta experiènd! m'ha dut a observar de manera més analitica durant el mateix enregistrament: amb totes les diferències notables qu, hi ha, el so original i l'enregistrat tenen poques característiques que són particularment semblants, o com a mínimq~~< causen aquesta percepció. Si els intento identificar, veigqu~ presenten analogies amb la fotografia: el punt de vista i 13 il·luminació són ben sovint específics per a la foto i no s'a~· semblen gaire als dc la realitat, però la percepció de In foto per l'observador dóna a aquest una realitat virtual que pot estar molt a prop de la real. fins i tot pot ser més conscient· ment real que aquesta, precisament perquè els aspectes ca· racterístícs són ben posats en relleu pel punt de vista i la il·ltr minació. ui '"fa~ el so, en un enregistrament, és el micròfon. l'instrument que el transforma en senyals elèctrics. Són les seves característiques les que determinen la qualitat del so. Per això el més ime tot és disposar del millor micròfon possible. Les por a qualitats de l'aparell enregistrador són relativament menys importants, en comparació. Quan escoltem un enregistrament, en el míllor dels casos podem esperar que de cada altaveu surti exactament el que hi entrà pel micròfon corresponent. Com que en general, en escoltar, no posem l'orella dintre de l'altaveu, el so ha de via~ar de l'altaveu fins a l'oïda, amb la qual cosa és alterat per les reflexions amb les parets, el terra í omant al balanç sonor. això significa que no és Jla' els objectes de l'espaí on siguem. També és inevitable que possible d'enregistrar una manifestació sonora amt l'oïda esquerra senti també el so de l'aJtaveu dret i l'oïda tota la seva complexitat, de la mateixa manera~u, dreta el de l'altaveu esquerre. Per tant, no sentim pas el no confondríem pas una foto amb la Tealítat. Sttc· mateix que ha enregistrat el micròfon. A més, aquí hi innim clar que un enregistrament sonor no pot sonar mai exac· tervé Ja nostra pròpia fisiologia: inconscientment, el certament com l'original i que. per tant, tampoc no ha ~e w vell anul-la per localització trigonomètrica una part de les així, tot serà més fàcil però també més perillós, perque hau· reflexions i altres tipus de molèsties i ens apropa virtualrem admès que ens movem en un terreny sense o amb po ment a Ja font sonora -el que passa és que aquest mecaques referències. Els coneixements musicals, estilístics i esté nisme complicat només funciona per a la part del so entre tics seran el principal referent, i per això cal que siguin al els altaveus i nosaltres mateixos, però no pas entre la font més fonamentats possible. original i el micròfon. I sí no n'hi havia prou, amb això, Malgrat tot, hi ha una sèrie de metodologies que ens JX' encara que no vulguem el nostre cervell pren com a reden ajudar a fer possible una aproximació al balanç s~: ferència de font sonora els altaveus, tot falsejant, i molt, Una és treballar amb un sol parell de mt per tant. la nostra percepció. fons, posats l'un a prop de l'altre per~~ Si volem aconseguir un enregistraprodueixin una imatge estèreo eq~d.1: ment estèticament elaborat i convinbrada. No entrarem en detalls aqut,J• cent. hem d'observar aquests fets. i a No ÉS POSSIBLE amb aquesta descripció hi ha con· que cada com manera la més aprendre ENREGISTRAR EL SO EN TOfiguracions clarament definides. En par· micròfon enregistra el so. Considerant TA LA SEVA COMPLEXITAT larem més endavant. però primer calfa aquests elements podem intentar acosalgunes consideracions sobre el bala!\ IGUAL QUE NO ES POT CONtar-nos al que busquem. sonor. Escoltant enregistraments que posFONDRE UNA FOTOGRAFIA Els components principals d'un rn~r­ teriorment tant el públic com els parAMB LA REALITAT. (utilitzo aquesta expressió ~~u sonor ticipants de manera unànime qualifiliteralment l'excel·lent denominactO•' quen com a ben aconseguits, amb un Q T so confús, poc detallat, en què els timbres no són respectats. Això passa a causa de diversos fenòmens físics i psicoacústics: l'oïda ha estat durant milers d'anvs un òrgan d'alerta. cosa que l'ha dut a desenvolupar:se d'una manera que és molt més sensible als sons aguts que no pas als greus. En la música, aquestes freqüències agudes són una part molt important del so, els anomenats sons harmònics, i la seva "barreja" en un so musical és el determinant del timbre i en condiciona altament la percepció. Els sons són, d'altra banda. vibracions de l'aire, i com a tals, cal una energia per generar-les i propagar-se; les ones sonores mateixes són portadores d'energia física. Però com més alt és un so. més elevada la seva freqüència, menys energia cal per generar-lo i també l'ona que representa porta menys energia -i per tant es perd més ràpidament en recórrer una distància. D'altra banda, justament aquests sons aguts són els que la nostra oïda sent millor, i millor en nota qualsevol alteració. manya Klangbild, composta de "Kiang" que vol dir so i "Bild" que vol dir quadre, representació òptica en una superfície plana) són la perspectiva i el color. Naturalment que no són fenòmens òptics, però el paraJ.lelisme m'indueix a emprar aquests termes. a perspectiva és la profunditat del marc sonor. En particular, aqui hem d'incloure també les reflexions i la reverberació, tant si treballem amb fenòmens naturals com amb efectes d'estudi. Cal que la reverberació s'integri de manera homogènia i coherent en el marc general, cosa molt difícil d'aconseguir amb sistemes de reverberació artificial. Sembla ridícul, però fJXem-nos bé com en moltíssims enregistraments sentim la reverberació més a prop que no pas la font sonora mateixa! La perspectiva és musicalment molt important, ja que determina la percepció psicoacústica de la dinàmica i articulació musicals. Massa sovint el balanç sonor es limita a un simple anivellament de nivells d'intensitat i a una repartició de volums entre els canals. Això ho hem de substituir per una ordenació en perspectiva acurada. incloent-hi els fenòmens acompanyants (absorció de les freqüències elevades pel volum d'aire. característiques direccionals de l'emissió del so, amb la influència que això té sobre els micròfons, les primer~s reflexions i la reverberació), tot per correspondre, jugar 1harmonitzar amb la nostra fisiologia auditiva. ~1 color (en alemany Kla11gfarbe, de ''Klang", so, i "Farbe. color) és Ja relació de sons harmònics d'un compost sonor. Cada espai, cada sala i cada situació ens el modificarà per absorció i reflexió, cada instrument té el seu propi. Quan parlem, modifiquem la cavitat de la boca a fi que ens modifiqui precisament aquest color (els "formants") de la nostra veu, i així podem emetre les diverses vocals. Suposa, efectivament, una gran ajuda pràctica per als enregistraments, si apr:nem a escoltar i sentir les diverses "vocals" amb les quals ~ls mstru~ents i les. sales ens "parlen", i si s~m capaços ~e _opsar-les 1reprodutr-les en els nostres enregistraments. Es utJJ, també, si fora dels enregistraments escoltem perman.entment aquests fenòmens que ens ajudaran com a múSIC~ a treballar interactivament amb l'espai on siguem. def~om aconseguim, però, un so prou clar, una definició del ~ a 8!11b un parell de micròfons, especialment en el cas de ormac10ns grans com una orquestra simfònica? r Ja. hem parlat del posicionament dels micròfons i com el ~nclonament de l'audició a través d'altaveus ens ho condiCiona. Però fins i tot si intentem posar els micròfons de manera · · ~Phma (sense entrar ara tampoc en consideracions del ~~~aa~ò pugui ser, que comportaria una extensió desmesuaquest article), normalment ens trobarem amb un L T ot això sembla una mica abstracte, però té una conseqüència important per als enregistraments (i també per als concerts): si ens allunyem d'un instrument, la distància farà que el so que sentim canvïi, ja que les freqüències greus, per a les quals no som tampoc particularment sensibles, ens arribaran pràcticament sense variació, però les freqüències agudes, els sons barmònics. seran absorbits de manera considerable amb la distància, tol fent canviar el so. Queda clar que és just això el que ens passa si volem enregistrar una orquestra simfònica amb un sol pareU de micròfons: de la major part d'instruments serem massa lluny, i perdrem intensitat en els sons harmònics, tot provocant un so lleig, com comentava al principi. Aquest aspecte té, però, una solució ben fàcil: utilitzar micròfons que compensin el fenomen. L'únic problema que tindrem serà com trobar-ne. Durant les dècades dels anys quaranta i cinquanta del segle xx, un gran electmacústic francès, André Charlin, va encarregar després de diverses proves al fabricant alemany Schoeps uns micròfons que compensessin aquest efecte i amb els quals va fer alguns enregistraments excepcionals. entre d'altres, els primers enregistraments que es feren de l'Escolania dc Montserrat. Arran de diversos problemes amb l'electrònica, aquests micròfons van quedar en desús i, per tota una sèrie de coincidències, al final dels anys setanta André Charlin me'ls va fer ani bar, ja que havia sentit parlar del meu interès en aquestes experiències. Després de fabricar una electrònica per fer-los funcionar, vaig fer els primers enregistraments amb aquest sistema, i ja no el vaig deixar més. Permetia una gran transparència, claredat de detalls i autenticitat de timbres tot assegurant al mateix temps una perspectiva i una fusió òptimes. Actualment alguns fabricants tomen a fabricar aquest tipus de micròfon, i aquesta tècnica s'està imposant de manera força general en el camp de la música clàssica. Però no tot s'acaba aquí. La recerca, sovint empírica, de les qualitats musicals dels micròfons continuen, i cerquen no només l'optimització de les característiques acústiques i elèctriques (aquestes també molt importants) dels micròfons, sinó també altres principis de funcionament, com els micròfons omnidireccionals, que formen part de cossos geomètrics de diverses formes i busquen la manera de millorar la percepció final. Un dels exemples més coneguts és el micròfon esfè1ic, una bola de dimensió considerable que du dos o més micròfons. que dóna molt bons resultats i és adaptable a nous formats amb més de dos canals. Però la majoria d'aquests experiments es basen en un principi que ja té més de cinquanta anys. 25 205 Una aposta per la difusió de músiques alternatives als corrents comercials L'ANY 1976, EL MÚSIC, PRODUCTOR I TÈCNIC DE SO ALBERT MORALEDA VA DEIXAR ENRERE LA SEVA ETAPA COM A INTÈRPRET PER ENDINSAR-SE EN EL MÓN DE LA DISCOGRAFIA. MÚSIC DE VOCACIÓ I P ROFESSIÓ, ACTUALMENT ES DEDICA PLENAMENT A LA PRODUCCIÓ DE PROJECTES QUE S'EMMARQUEN DINS D'UN ESPAI PER A MINORIES. LA PRODUCCIÓ I L'ENREGISTRAMENT DE MÚSICA CLÀSSICA, I SOBRETOT CONTEMPORÀNIA, SÓN ELS PILARS QUE FONAMENTEN EL TREBALL QUE ACTUALMENT DU A TERME EDICIONS ALBERT MORALEDA. per IZASKUM ARGEMÏ 222 -Tenint en compte que es tracta d'un tipus de música que s'allunya de tots els circuits convencionals, quina és la situació actual de l'àmbit de l'enregistrament? -En aquest moment hi ha molta activitat. Hi ha un gran interès per donar a conèixer obres clàssiques i contemporànies. Però és cert que, d'altra banda, la resposta del públic no és la desitjable. música contemporània no surt a compte. Les xifres que s'han de pagar -drets d'autor- per programar música de compositors actuals són molt elevades. Així, tant les emissores de ràdio com els intèrprets tendeixen a programar Mozart, Beethoven, Bach ..., entre d'altres, ja que és més rendible que la música d'au· tors com Montsalvatge, Toldrà o Guinjoan. -¿Es tracta, doncs, d'una producció per a minories~ -Sí, és per aquest motiu que he de limitar la producció a discos per encàrrec o subvencionats. Re· cordo que quan vaig començar -cap a l'any 1985vaig fer un disc de música del mestre Turull, el qual va ser distribuït per Harmonia Mundi, i en vam vell· dre vint-i-dos! Actualment la sortida al mercat és molt poca. D'un disc de música com la d'en Toldrà, polse se n'arriben a vendre vint exemplars en un any! -Aleshores, ¿el pas del temps no ha afavorit l'e· volució quant a la difusió? -En certa manera podríem afirmar que la situacio ha millorat. Actualment es programen més concerts. I de fet, l'Auditori, per exemple, sempre està ple. Però en general el públic encara reclama poc la mrísica contemporània. -I continuant fent referència al pas del temps. Qui· na ha estat l'evolució de les tècniques d'emegistra· ment? -Cal dir que hi ha aspectes im· portants de l'enregistrament que 1' ...,. no han evolucionat. Aquest és el -¿Aleshores es tracta d'un tiHr HA ASPECTES pus de música que treballa incas del que en diem la presa deso dependentment de Ja demanda procés que converteix el so e11 -el IMPORTANTS DE L'ENque regeix al mercat actual? un senyal elèctric que es pugui gro· REGISTRAMENT QUE NO var o reproduir. Des que es va in· -De fet, l'element que conditraduir l'estereofonia, s'han creat HAN EVOLUCIONAT, ciona aquest sector són les subvencions i l'interès mateix d'aluns estàndards -que estableiten COM LA PRESA DE SO. gunes entitats. Mai la demanda ~ que una gravació ha d'aconse?JI:' ~ del públic. Quant a les subventransmetre, quant a so, el mat~ que en directe- que no han vana! cions, n'hi ha moltes, el problema és que no hi ha manera de fer arribar el fruit d'aamb el pas del temps. Així, l'element bàsic que con· diciona la presa de so és l'acústica de l'espai on s'en· questes a l'interès de la gent. És una llàstima, però la veritat és que hi ha un gran desconeixement. Al registra. Si hem de triar entre una mala acústica o gran públic no li interessa la música que fan els nosla manca d'aquesta, és preferible el segon cas, ja qu~ tres compositors. posteriorment se'n pot afegir d'artificial. En cart~1• -Per què creu que es produe:ix aquesta situació? una sonoritat dolenta no es pot eliminar. L'evo/~1~0 -D'una banda, com ja he apuntat anteriorment, important l'han aportada els programes informal!~ per falta de potenciació, que alhora provoca desd'editatge. Aquests permeten tractar cada compa~I coneixement. Els governs atotguen subvencio11s però fins i tot cada nota d'una peça individua/meni: ~IA1 després no treballen per a la difusió. D'altra banpots rectificar cada so, tot reverberant-lo, compr~n~m:­ da, l'existència d'una Societat General d'Autors i lo ... Les facilitats que ofereixen els sistemes d1g¡ta s Editors que vetlla per la protecció dels interessos ., són immillorables. -Fins a quin punt podríem parlaT de manipulaciO dels compositors també és un element perjudicial, en aquest aspecte, ja que actualment programar de productes artificials? ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DIU.UNS, 14 D'ABRIL DR2003 :ifres ·mú· Així, 1dei¡ntre f'au. ro!pro· Re· }85- ¡qual vell· molt otser l:OO AFONS • BLANC 1NEGRE LA MUSICA PER A PIA.'IO.t:espa• temàtic de Catalunya. u.lsieaSelecció i presentac1ó: Eulàlia Bernto Repetició del programa emès 4imeeres passat 7:00 BUTLLETf i AGENDA 8ul1leli de nolfcies en connexió amb Ca1alunya Informació. Agenda musical de catalunya Música. 7:05 MATINAL Músla per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Mósloa. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BliTLLETf I AGENDA ButlleU de noticies en conneldó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Musi~. 9:07 CAPSADE MUSICA MúsiQues d'estils contrastats i de cornpos~ors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Pinol. PIIRCEU. HENRY: Anthems per a la C¡¡ie!laRelal. (9i 10). C!ialles Mallhews i Graham Jackson, 01gue. Cor del Tnnlty College. Dir.: Richard Marlow. (Sm). SIBELIUS. JAN: Simfonia n. 6, op. 104. P!Nlarmorua Orchestra. Dir.: Vladimir Ashkenazy (28m). TARREGA, FRANCESC: 4 peces. Pepe Romero, guitarra. (12m). HOTTETERRE, JACQUES MARTIN: SUite n.3,enReM Phihppe Alla~n-Ouprê. Philip pe Pleriot, Yasuko Uyama-Bouvard. (17m). RIMSKI-KORSAKOV, NICOLAI: Simfonia n. 3, op. 32. Orquestra Nacional de l'URSS. Oir.: E. SV!ltlànov. (39m). BAcH, JOHANNSEBASTIAN: Concert iWià. BWV 971. Trevor Plnnock, clavecl. (13m). ELGAR, EDWARD: Quariet de corda, op. 83. Magglni Strlng Quartet. (26m). MUSSORGSKI, MODEST: Tres cors simfònics, arranjats par RlmsklKorsallov. Sollstts vocals. Capella I Orquestra Simfònica Estatal Russa. Oir.· Valéry l'oqansky (17m). 12.'00 GRANS INTEGRALS ~Obla per a orquestra de Robert Schumann. Rea'rtzat per Ra1mon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presemac;o de fes últimes novetats ::rifiques aparegudes al mercat. a de Montse Aguilera 14:00 BUTLLETf DE NOTICIES 14:04 ENTREClÀSSICS El da adia de l'actualitat musocai.Reahtzat par Xavier Chavarria 15:DO UN MÓN DE MOSIOUES . Rf4lrtza.t per Jordi Rou ra 15:30 SO DE COBLA . la musica i les activitats del món de la CObla. Realitzat per Ignasi Pinol 16:0S AFONS . ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX. L'espai lsmàhc de Catalunya Música. Selecció 1 Presentació: Eulàlia Benlto HINOEMITH, PAUl: Madrigals a cinc ~~s sobre. textos de Joser Welnheber. {3S:e dAachen. Dir: Frltz ter Wey. ::INU, BOHUSLAV: la revista de ~ 111 de cambra lahtí. (15m). 17:00 BUnLETf I AGENDA Radu lupu, piano. Orquestra Simfònica ButlleU de noticies en connexió amb de Barcelona i Nacional de Catalunya. Catalunya Informació. Agenda musical Dir.: lawrence Foster. de Catalunya Música. CONCERT enregistrat per Catalunya 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Música el dia 12 d'abnl del2003 a Programació realitzada a partir de les I'Aud~ori TEMPORADA OBC 200213. peticions dels nostres oients. 0:00 NOCTURN Presentació a càrrec d'Olga Cardús. Música per acabar el dia Selecció I 20:00 BUnLETII AGENDA presentació: Alfred Celaya. BuUietf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical PROGRAMACIÓ DE NIT de Catalunya Música. Repetició deis últims programes 20:10 ELS GUSTOS REUNITS 0:30 RAZZLE DAZZLE Una selecció de Victòria Palma que El teatre musical 1els musicals de presenta Pilar Sublrà. Broadway a Catalunya Música Realitzat PONTES, DULCE: "Canción de mar". per xavier Salvà. Ginesa Ortega, veu .. leo Maya, guitarra. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Pep Cucurella, baix. José Antonio Repetició del programa emès el mateix Camacho, guitarra. Roger Blavta, dia. bateria. (4m). 4:30 GRANS INTEGR.ALS RAKHMANINOV, SERGEI: Segon Repetició del programa emès el mateix moviment de ta simfonia n 2, op. 27. dia. Orquestra Nacional Russa. Dir.: Mikhail 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Pletnev. (1Om). Repetició del programa emès el mateix CHOPIN, FREDERIC: Barcarola, op. 60. dia Vladimir Ashkenazy, plano. (9m). BUSONI, FERRUCCIO BENVENUTO: DIMARTS, 15 D'ABRIL Nocturn simfònic, op. 43. DEL 2003 Orquestra Alharmònica de Ueja. Oir.: 7:00 BUTLLETÍ I AGENDA Pierre Bartholomee. (8m). Butiletl de noticies en connexió amb LAMPE, JOHN FREOERICK: Concert per Catalunya Informació. Agenda musical a flauta, "The Cuckoo". de Catalunya Musica. Rachel Brown. Opera Restor'd. Dir.: 7:05 MATINAL Peter Holman. (6m). Música per començar el dia presentada LENNON, JOHN /McCARTNEY, PAUL per Joan VIVeS. Recull d'obres breus. (Beatles): lucy in the sky wM Inclou butlletins informatius i agendes dlamonds. musicals. Conjunt instrumental. (4m). 8:00 BUTLLETII AGENDA TOST!, FRANCESCO PAOLO: "Addio", Butlletí de noticies en connexió amb amb telrt de G.T. Whyte-MeMIIe i F. Catalunya Informació. Agenda musical RIZZetti. de Catalunya Música Cario Bergonzi, tenor. Orquestra de 8:06 MATINAL (Segona hora del Cambra de Roma. Dir.: Edoardo Mueller. programa). (4m). 9:00 BUTLLETf I AGENDA BIZET, GEORGES: Escenes bohèmies. Bullletl de noticies en connexió amb Orquestra Alharmònica delloira. Oir.: Catalunya Informació. Agenda musical Marc Soustrot. (12m). de Catalunya Músl~. WERNER/JOHNSON/BARON: "luv· 9:07 CAPSA DE MUSICA Kenny Werner, piano. Marc Johnson, Músiques d'estils contrastats I de baix. Joey Baron, bateria. (Sm). compositors de tots els temps. Selecció GLUCK, CHRISTOPH WILLIBALD: i presentacl6 a càrrec d'Ignasi PIMol. "Vous essayez en valn-Par Ja crainte•·, BEETHOVEN, LUDWIG VAN; Fldello, ària de l'òpera Ifigènia a Aullda. obertura op. 72 b. Janet Baker, mezzosoprano. Orquestra Orquestra Filharmònica de Nova Voli<. de Cambra Anglesa. Oir.: Raymond Dir.: Leonard Bamsteln. (7m). Leppard. (4m). MAHLER, GUSTAV: "Oas lled von der GOUNOD, CHARLES: Concertino per a Erde" (El cant de la terre), flauta i petita orquestra. Violeta Urmana, mezzosoprano. Mtchael Sharon Bezaly, flauta. Tapiola Schade. tenor. Orquestra Filharmònica Slnfonietta. Oir.: Jean-Jacques de Viena. Oir.: Pierre Boulez. (61m). Kantarow. (Sm). HAYDN, FRANZ JOSEPH. Quartet de CORELLI, ARCANGELO: Sonata a trio en corda op. 64 n. 5 (Hob.lll:63) •L'Alosa". Sol M, op. 2 n. 12. Quartet Aeolian. (18m). Components de Tlle English Concert FALLA. MANUEL DE: Suite popular (3m). espanyola. JANACEK, LEOS: Segon moviment de la Leila Josefowicz, violi. John Novacek. suite "la petita guineu astuta". piano. (12m). Orquestra Alharmònica Txeca. Dir.: Jirí PEIRE VIDAL: Vidas et razos i Barons Bèlohlavek. (8m). de mon dan convit. MONK, THELONIUS: "Round about Clemencíc Consort Dir.: René midnight" (Al voltant de la miqani1), Clemencic. (18m). standard jazz. KALINNIKOV, VASIU: Simfonia n. 2. Oave Uebman, saxo soprano. Richie Orquestra Filharmònica de Leningrad. Belrach, plano. Oave Holland, baix & Dir· Evgeni Mravinskl. (37m). Jack OeJohnette, percussi6. (8m). DVORAK, ANTONIN: Cants moravls, op. BARBER, SAMUEL: Adagio per a corda, 38. op. 11, transcripció de Samuel Barber. Cor Mixt Kühn. Dir.: Pavel Kühn. Cor de Cambra Accentus. Oir.: laurence Stanislav Bogunia, piano. (7m). Equllhey. (7m}. 12:00 GRANS INTEGRALS L'obra per a orquestra de Robert 22:00 BUTLLETI I AGENDA Schumann. Realitzat per Raimon ButlleU da nolfcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU de Catalunya Música. Presentació de les últimes novetats 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA discogràfiques aparegudes al mercat, a MOSICA càrrec de Montse Agullera. BEETHOVEN, LUDWIG VAN: leonora n. 14:00 BUTLLETi DE NOTICIES 1. Concert per a piano I orquestra n. 2, 14:04 ENTRE CLÀSSICS op. 19. Concert per a plano i orquestra El dia a dia de l'actualitat n. 3, op. 37. -\ musicai.Realitzat per J<avier Chavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música lles activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piilol. 16:05 A FONS El CICLE DE UEO. l'espai temàtlc de Catalunya Música. Selecció ¡ presentació: Eulàlia Bemto. BALAKIREV, MILY: "Wiegenlied" (Cançó de bressol). Dagmar Schellenberger, soprano. Semjlon SkJgin, plano. (2m). RIMSKI-KORSAKOV, NICOLAI: Tres cançons. Dmltrl Hvorostovsky, baríton. Mikhail Arkadiev, plano. (7m). MUSSORGSKI, MODEST: 7 cançons. Paata Burchuladze, baix. ludmlla lvanova, plano. (20m). CUl, CESAR: Sis romances. Valentina Sharonova. soprano. Vladímlr Yurlgln-Kievke, plano. (12m). BORODIN, ALEXANDER: Per les ribes del teu pals natal. Dmltri Hvorostovsky, baríton. Mlkhail Ar1<adiev, piano.¡5m) 17:00 BUTLLET I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l'DIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletí de noticies en connexi6 amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. VALENTINI, GIUSEPPE: "largo•, del Concerto Grosso •a quallo viollni". op. VIl, n. 11. en la m. David Courvolsler. Ensemble 4150ir.: Chlara Banchlni. (4m). CHABRIER, EMMANUEL: Festa polonesa, extreta de l'òpera còmica "Rel contra la seva voluntat". Orquestra de la Suisse Romande. Dir.: Ernest Ansermet. (8m). ELUNGTON, DUKE: "The leeling of Jazz". John Coltrane: saxofon, Aaron Bell: baix. Sam Woodyard: bateria. (6m). BARTOK. BÉLA: Danses populars romaneses. Orquestra del Festival de Budapest. Oir.: lvan Fiscller. (6m}. VIVALOI, ANTONIO: Allegro del Concert per a violi 1 orquestra RV 269, "Primavera·. Simon Standage, violí. The Engfish Concert. D1r.: Trevor Pinnock. (3m). VIVALOI, ANTONI OI HANDEL, GEORG FRIEORICH: Concert per a dos llaüts i orquestra de corda, RV 532 (transcripció del concert per a orgue. op. 4, n. 6). Jullan Bream, llaüt. Orquestra Monteverdl. Oir.: John Elliot Gardiner. (13m). PORTER. COLE: "Let's do it".{1967) Ella Atzerald. The Duke Elllngton Orchestra. (Sm). GOMEZ CRESPO: ''Norteíla". G6ran SOIIscher, guitarra (4m). ANDERSON, LEROY: Pllnk, plank, plunk. Orquestra Simfònica d'Utah. Oir.: Maurica Abravanel. (3m). CIMAROSA, DOMENICO: "Allegro•, pnmer moviment del Conoenante per a flauta, oboè i orquestra en Sol M. Aurèle Nicolet. flauta Heinz Holliger, oboè. Academy of Sl Martin-in·theAelds. Oir.: Kenneth Slllito. (9m). --... ¡¡¡ êt ._ 5I ~.t ¡¡¡ 222 ~ ¡:;. ¡;¡;;- Iii el ¡¡:¡· s. E 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA -- ,.., e a= WEBER, KARL MARIA VON /BERLIOZ. HECTOR: Invitació a la dansa. Orquestra filharmònica de Viena. Oir.: Hans Knappertsbusch. (11m). CARULLI. FERDINANDO: Duet per a flauta i guitarra, Op, 104 n. 3. Jean·Pierre Rampal. Alexandre Lagoya. (7m). DALLA. LUCID. ·earuso·. Michael Stewart, trompeta. Shelly Bery, piano. Adrian Rosen. baix. Bob Leatherbarrow, bateria. (4m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: "No se enmenclarA jamas·. cantata per a soprano, guitarra I continu (adaptació de Slegtried Behrend). Pilar Lorengar. soprano. Slegtrled Behrend, guitarra (Sm). TOLDRÀ, EDUARD: Danses de VIlanova, glossa per a cobla. Cobla Sant Jordi. Dir.: Jordi León. (4m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Moviment de concert, BWV 1045. Pavlo Beznosiuk, vlolf. The Brandenburg Consort. Oie Roy Goodman. (Sm). JARAINERUDA: "Va parle el galgo terrible". Víctor Jara. veu i guitarra. (2m). 22:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlleti de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentaCió: Alfred Celaya. 9 PROGRAMACIÓ DE Nil ~· Repetició dels últims programes 0:30 CAN ÇONS, DE MATINADA les cançons d'avui I de sempre Realitzat per Albert Mallofré 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. ¡¡;;¡• 222 ..... ~ ¡¡;::; · S' 9 ..., ""' ~- e! ~ ... E: DIMECRU, 16 D'ABRIL DEL 2003 2 7:00 BUTLLETf 1AGENDA Butlletf de notfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Mús1ca per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETf 1AGENDA ButlleU de notiCies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLET[ I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Pinol. BRAHMS, JOHANNES: ''Trlumphlled" (Cant del triomf), per a barlton, cor a 8 veus I orquestra, op. 55 Wolfgang Brendel, barlton. Cor Alharmònic de Praga. Orquestra filharmònica Txeca. Dir.: Giuseppe Sinopoll. (24m). BACH, JOHANN CRISTIAN: Simfonia concertant per a violi, violoncel! orquestra en La M. Yo-Yo Ma, violoncel. Orquestra de Cambra Saint Paul. Oir.: Pinchas Zukerman (violO. (16m). HOLST, GUSTAV: Els planetes, op. 32. Cors i Orquestra de la BBC. Oir.: Andrew Oavís. (51 m}. VILLA·LOBOS, HEITOR: Bachianes bras~eres n. 5. Barbara Hendricks, soprano. 8don Fox, violoncel. Royal Philarmonic Orchestra. Dir.: Enrique Batiz. (10m}. SCHUMANN, ROBERT· Simfonia n. 3 "Renana", op. 97. Orquestra Simfòntca de la NDR, Hamburg. Dir.: Günter Wand. Enregistrament fet a la Muslkhalle d'Hamburg els dies 15 í 17 de setembre de 1991 . (31m). RAVEL, MAURICE: Sonatina. Phllíppe Entremont, piano. (12m). SALIERI, ANTONIO: Serenata per a instruments de vent en Sl b M. 11 Gruppo dl Roma (16m). 12:00 GRANS INTEGRALS L'obra per a orquestra de Robert Schumann. Realil2at per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novela1s discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Mon~ Aguile~ 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de ractualitat mosicai.RealitZat per xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Reali12at per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.l'espai temàtic de Catalunya Música.Selecció i presentació: Eulàlia Ben ito. SZVMANOWSKI, KAROL: Masques, op. 34. Carol Rosenberg, piano. (22m). SCHUMANN, ROBERT: Introducció i allegro appassfonatto, konzertstilck per a piano i orquestra, op. 92. Daniel Barenboim, piano. Philharmonia Orchestra. Dir.: Dietrich fischerDieskau. (16m). VILLA·LOBOS, HEITOR: Cirandinhas n. 1 a 4. Roberto Szidon, piano. (7m). SERRA. JOAQUIM: Dansa. Jordi Masó, pian.o. (4m). 17:00 BUTllETI i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda mus1cal de Catalunya Música. 17:0S LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTL.LETi i AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. STRAUSS, JOHANN: "Vi, dones i cançons". vals op.333. Orquestra Johann Strauss de Viena. Dir.: Willi Boskovsky. (Sm}. DELIUS, FREDERICK: "En escoltar el primer cucut de la primavera" Orquestra Alharmònica de Londres. Dir.: Vernon Handley. (Sm). PUCCINI, GIACOMO: "Bimba dagli occhl pienl dl malia", "Vogllateml bene. un bene piccolino•. duets de Madama Butterfly, òpera en dos actes. Victòria dels Angels. Giuseppe Dl Stefano. Orquestra del Teatre del Opera de Roma. Oir.: Glanandrea Gavazzeni. (10m). VILLA·LOBOS, HEITOR: Alvorada na floresta trop1cal. Obertura. Jena Phliharmonic Orchestra. Dir.: Oav1d Montgomery. (9m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 10. Philharmonia Hunganca. Dir. Antal Doratí. (13m). GOUNOD, CHARLES: "Depuis hier je cherche en vain mon maitre·. cançó del segon quadre, de l'escena segona de l'òpera en cinc actes Romeu I Julieta. Susan Graham. Orquestra de la Ràdio de Munlc. Dir.: Leonard Slatkin (5m). THREADGILL, H.: "Feelllke 11". Henry Threadglll, flauta; Brandon Ross, guitarra elèctrica; Tony Cedras, acordió; Stomu Takelshl. baix; J.T Lewis, bateria. (7m). BRAHMS, JOHANNES: "Obertura per a un festival acadèmic", op.80. Orquestra Simfònica de Xlcago. Oir.: Georf. Soltl. (11m). ORT, ENRIC: "Que el demà sigui llarg", sardana. Cobla Jovenlvola de Sabadell. D1r.: Joan Llurs Moraleda. (Sm). ARNE, THOMAS: Obertura de "La Màscara d'Alfred". Philarmonia Baroque Orchestra. Oir.: Nicholas McGegan. (7m). DOWLAND, JOHN· ·come again, sweet love·. Alfred Deller. contratenor. Robert Spencer. llaüt. (2m). Mac DOWELL. EOWARD: Segon moviment del concert per a p~ano n. 2, op. 23. Seta Tanye!, piano. Orquestra Simfòmca de la BBC escocesa Dir· Martyn Brabblns. (Sm). UVINGSTONEISYMESINEIBERG: · ¡rs the talk ot the town" de "The talk ot the town" Bennie Wallace, saxo tenor; Jerry Hahn, guitarra; Bill Huntington, baix: Alvln Oueen. bateria. (Sm). XOSTAKOVITX, DIMITRI: "Adagio'', quart moviment del Quartet de corda n. 9,op.117. Quartet Xostakov1tx. (Sm). PI DE LA SERRA, QUICO: "Suau". Quico Pi de la Serra, veu 1guitarra. Quartet de corda (4m). 22:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletl de noticies en connex1ó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de AARON COPLAND, ASTOR PIAZZOLLA. JORDI VILAPRINYÓ, CONRAD SETÓ, FRANCESC TAVERNA· BECH, SAKI GUILLEM, XAVIER BOLIART i GEORGES GERSHWIN.: Selecció d'obres. Jordi Vilaprinyó, piano. CONCERT enregistrat par Catalunya Música el dia 21 de febrer del2001 a l'Auditori eduard Toldrà del Conservatori Superior Municipal de Música de Barcelona. dins el cicle de concerts LA COMPOSICIÓ AL SEGLE XX. (69m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya PROGRAMACIÓ DE Nil Repetició dels últims programes 0:30 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? La musica dels últlms cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmlna Malagarriga. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el rrzn dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mc:t: dia. DUOUS, 17 D'ABRIL DEL2003 7:00 BUTLLETf i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda fllUSiQI de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia preser.~ per Joan V'JVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i ageoòes musicals. 8:00 BUTLLETf i AGENDA Butilelf de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agendamusirz de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETÍ i AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musirZ de Catalunya MúsiC?9:07 CAPSA DE MUSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots eis temps. Stlec:ll i presentació a càrrec d'Ignasi Pifd GLIERE. REINHDLD: Obert!Jra Sbal;, Senem. filharmònica de la BBC. Dir; Vassfy Sinaisky. (16m). MENDELSSOHN. FELIX: "El sollllli d'una nit d'estiu", músiCa d'esw.a. op.61. Orlanda Velez i Moniea Mon12. sopranos. Cor Gulbenkian. OrQuestri del Segle XVIII. Dir.: Frans Bniw.n (46m}. GEMINIANI, FRANCESCO: La Fol!a (transcripció per a concert de la soatJ op. 5 n. 12 d'Arcangelo Coralli). Europa Galania. Dir.: Fàbio Biondi. (l:t:¡ STRAUSS, RICHARD: "Panathenaenzug", estudis simfònicS~, forma de pasacaglia per a piano(mi esquerra) I orquestra, op. 74. Peter Rosal, plano. Capella de l'Esta! Ci Dresden. Dir.: Rudolf Kempa. (28ml BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Serenat! per a flauta, violi i viola, op. 25 Maxence Larrieu, nauta. Arthur Grumiau)(, violf. Georges Janzer, ~oil (25m). GERSHWIN, GEORGE: "The man 1 love". Barbara Hendricks, cant; Katla i J.laíll Labèque. pianos. (5m). HANDEL GEORG FRIEDRJCH: Tbe . Alchymist. The Academy ot Ancient Music Of. Christopher Hogwood (16m). IRELANO. JOHN: DecoratiOOS Eric Parkin, plano (11m). 12:00 GRANS INTEGRALS l'obra per a orquestra de Robert Schumann. Reali1zat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes nove~lS discogràfiques aparegudes al melet I càrrec de Montse Aguile~. 14:00 BUTLLETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS . El dia a dia de l'actualitat musfcai.Realitzat per Xavier ChaVllñ 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. ~ 15:30 SO DE COBLA La músi.ca i les activi1als del món li! cobla. Reali12at per Ignasi Pii\01. ;¿:t 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espai tem de Catalunya Música. Selecció 1 presentació: Eulàlia Benrto. - - - PROGRAMACrÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ IJ'¿;o;; irrlb USbi ;enlad¡ reus. aw.les PU!a Sun:huladze r.IUSSORGSKI, MODEST: 7 cançons. Paata Surthuladze. ba1x. Ludmila ~ranova. p1ano. (20m). IIOZART, WOLFGANGAMADEUS: "Tuba L!;ruffi", del Rèquiem KV 626. A1ll1a Tomowa·Sintow. soprano. Hetga Múlter Mofinari. contralt Vlnson Cole. lailOf. Paata Burchuladze, baix. Orqueslla filharmònica de Viena. Oir~ ~lbert von Kara¡an. (4m). VERDI. GIUSEPPE: "A te l'estremo addio·. ària del pròleg de l'Opera "Simon Boccanegra". Paata Burchuladze. Orquestra dei Teatro alia Scala de Milà. Dir.: Georo Solti. (6m). TXAJKOVSKI, PIOTR ILITX: "Lyubvl ~ vozrasli pokornl", ària de l'acte 3er de t'òpera •evguenl Oneguln". Paata BurciJUiadze, baix (Prlncep Gremln). Staatskapelle de Dresden. Oir.: James Levine (Sm). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Don Giovanni, acenar teco m'invitasti", escena final de l'òpera •oon Giovanni". Paatl Burchuiadze. baix (Commendatore). Samuel Ramey, batitoo (Don giovanni). Ferruccio Furianetto, baix (leporello). Cor de fÒpera de Berlin. Orquestra fihatmónica de Bertfn. Oir · Herbert von Kaujan. (Sm). 17:00 SUTLLETI I AGENDA &t etí de notícies en connexió amb Calalunya Informació. Agenda musical de Cat.llunya MúSICa. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Prooramaci6 realitzada a partir de les p:::icions dels nostres oients. l'resefltació a càrrec d'Olga Cardús. 28:00 BUTLLETI I AGENDA BuUieti de nolfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musicat de Calalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. fAURE, GABRIEL· Nocturn per a plano n. 11, op. 104 n. 1. Paul Crossley, plano. (4m). PUCCINI, GIACOMO: "Signore, ascoltal", àna de l'Opera "Turandol". Renée Aeming, soprano Orquestra fllhannònica de Londres. Dir.: Charles Madterras. (3m). COPLANO, AARON: Statements. OrqutsiJa de la RCA Víctor. Oir.: i.eonard Bemstein. (2m). HAMERIK ASGER: Romança de concert, op. 27. TJOeJs Hermansen, violoncel. Morten lloQensen, pi¡no. (Gm). GERSHWiN. IRA I GERSHWIN :~ "S' wondertur, "Embraceable ~ Hendricks. veu. Guidhail ¡ rMes!Paull!aleman. Geotlrey Keezer. r¡ man. Ed Thigpen. (9m). I.IOZART. WOLFGANG AMADEUS: Sona!¡ per aVioli i plano. KV 28. ~ Zukerman. Vio if. Marc Neikrug tlil10.(6m). • ARREGA, FRANCESC: "Caprici àrab". ~ Romero. guitarra. (Sm). .ENZIO, LUCA: "Cosl nel mio parlar \'Ogl esser aspro" (primera part) ¡ "Et 11 { aancide. enon val c'huom sl chiuda" ~~~ona part), madrigal a cinc veus del ' re novè. Concerto ltaflano. Dir.: Rlnaldo ~sandrinl. (7m). OUNKA, MIKHAIL: 'Kamarinskala" Erquestr¡ Simfòmca de l'URSS Oi; . Vl!eOJ SvetJanov (7m) · ·· BARBER, • • O!ques SAMUEL Adagio per a corda. ~lla Simfònica de Londres. Oir.: AMI Schenck (9m). ~ VICENTE: "Poeta en la mar·, "Amor, dulce muerte". Vicente Amigo, guitarra. Orquestra de Córdova. Oir.: leo Brouwer. (7m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Coral •Jesus bleibet meine Freude" (Jesüs, que t'alegria quedi en mi), de ta cantaJa BWV 147 i "Ertlarme dich", de ta Pass1ó segons St. Mateu BWV 244. Yo-Yo Ma, VIOloncel. The Amsterdam Baroque Orchestra. Dir.: i orgue, Ton Koopman. (12m). FALLA, MANUEL DE: Dansa final (Jota) de la segona part de "El Sombrero de Tres Picos". Orquestra Simfònica de Xicago. Oir.: Daniel Barenbolm. (6m). STRAUSS, RICHARD: "Hola, ihr Streiter In Apolll", de la segona part de l'octet de l'òpera "Capriccio". Hans Hotter. Philharmonia Orchestra. Oir.: Wollgang Sawallisch. (10m). PIAZZOLLA. ASTOR: Night Club 1960. Marc Grauwels. flauta. Yves Storms, guitarra. (7m). BERLIOZ, HEITOR: Cor de pastors extret de ta segona part de l'oratori "la Infantesa de Crist". Cor Monteverdi. Orquestra de t'òpera de Lió. Oir.: John Eliot Gardiner. (Gm). 22:00 BUTLL.ETf I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya lnfonmació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de FRANCESC AUÓ, ANTONI MASSANA, JOSEP MARIA PLADEVALL, NARCIS PAULIS. ANTONI NICOLAU. LLUIS MILLET, MANUEL OLTRA, JESÚS ROORIGUEZ ROORIGUEZ, TOMÀS BUXÓ, JORDI VILAPRINYÓ, JAUME PAFIISSA I ANTONI MASSANA.: Selecció de lleder. Jordi Casanova, tenor. Manuel Cabero, piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 8 de desembre del 2003 al Casal del Metge de Barcelona UEO CATALÀ· 200213. UN SEGLE DE MÚSICA CATALANA A TRAVtS OE MN. CINTO VERDAGUER. (54m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a catalunya Música. Realitzat per Carles lobo. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateiX dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIVENDRES, 18 D'ABRIL DEL 2003 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. SCHUMANN, ROBERT: Obertura "Manfred", op. 115 Philharmonia Orchestra. Oir.: Christian Thietemann. (15m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: •singet dem Herm ein neues Lled". motet BWV 225. Cor de Cambra RIAS. Al<ademie tur Alte Musik Berlin. Oir; René Jacobs. (18m). CHOPIN, FREDERIC: Concert per a piano i orquestra n. 2. en tam. op. 21. Krystían Zimenman. p1anista. Orquestra del Festivat de Polònia. Oir.: Krystian Zimenman (36m). HARTY, HAMILTON: Una su1te sobre John Reld. Orquestra de l'Útster. Oir.: Bryden Thomson. (20m). PROKOFIEV, SERGEI: Alexander Nevsky, op. 78. Marjana Upovsek, contralt. Cors i Orquestra de Parts. Dir.: Semyon Bychkov. (38m). ROSffii. FRANCESCO ANTONI O: Parthla, en Fa. Octophoros. Oir. Paul Dombrecht. (19m). MONTSALVATGE, XAVIER: Tema amb variacions sobre una spagnoletta de Giies Farnaby. Jordi Codina, guitarra. Orquestra de Cambra de l'Empordà. Oir.: Carles Coll. (12m). 12:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Jariod. "les passions" (Programa espeCial). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguitera que presenta Carmma Matagarrtga. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO OE COBLA la música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Pinol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eut~lía Benito. CASSADÓ, GASPAR: Suite en re m, per a violoncel sol. Marçal Cervera. (15m). DEBUSSY. CLAUDE: Sonata per a violoncel! piano. Marçal Cervera, violoncel. Antoni Besses, piano. (11m). PAGANINI. NICCOLO: Quartet op. 4 n. 2. Rainer Kussmaul, violf. Ulrich Koch, viola. Sonja Prunnbauer. guitarra. Marçal Cervera. VIOloncel. (19m). WEBERN, ANTON: Oreildeine stOcke, per a violoncel i p1ano. op. 11 Antoni Besses. Marçal Cervera. (3m). 17:00 LA PASSIÓ SEGONS SANT MATEU Audició dramatitzada de la Panló segons Sant Mateu de Johann Sebastlao Bach. (Programa especiai).Realitzat per Xavier Chavarria. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòna Palma que presenta Pilar Subirà. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de JOHANN CHRISTIAN BACH, WOLFGANG AMADEUS MOZART FRANZ JOSEPH HAYON I ROBERT SCHUMANN.: BACH, JOHANN CRISTHIAN: Simfonia op, 18 n. 4. MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Concert per a plano i orquestra, KV 466 HAYON, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 52. SCHUBERT, ROBERT: Rosamunda, suite O. 797 Philippe Entremont. piano. Jove Orquestra Simfònica de catalunya. Oir.. Josep Pons. CONCERT enregistrat per catalunya Música et dia 1 d'OClubre de 1993 al Palau de la Música Catalana. CONCERT INAUGURAL DE LA J O.S.C. a Barcelona. (82m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels ú1t1ms programes 0:30 HIDROGEN Et programa de tes noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repellció del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el matei~ dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès et mateix dia. DISSABTE, 19 D'ABRIL DEL 2003 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Agullera. 10:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc canals i Pere Andreu Jariod. 11:00 El GRAN SEGLE Et programa de música antiga realitzat per Joan Vrves. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musiCal. Guió i realització: Pere Surés i Àlex Robtes.Repetició del programa emès dijous passat 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta Carmina Matagarriga 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musJcat.Realitzat per Xavier Chavania. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realit2at per Jordi Roura. 16:00 RAZZLE DAZZLE Et teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà. Repetfció del programa emès dilluns passat. 17:00 GRANS OBRES Selecció i presentació a càrrec de Raimon Colomer BACH, JOHANN SEBASTIAH: Pass16 segons Sant Joan. 20:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert MaJiotré. 22:00 SOLISTES L'entrevista conduida per Joan Vrves. 23;00 El CLUB 49 la música vista pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. e;;¡ S' ;- .... a ._5! ¡;;' ¡i" 222 .... .,.., .... ;::¡, S' a ~. e.. ~ = PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels uttlms programes 0:00 CANÇONS, DE MAnNADA Les cançons d'avu1 i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. Repetició del programa emès dimarts passat. 1:00 OUilÍ POR DEL SEGLE XX? la música dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de carmlna Malagarrlga. Ropetlcló del programa emès dimecres passat. 2:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc canals i Pere Andreu Jariod. Repetició del programa emês el matelx dta. 3:00 El GRAN SEGLE Et programa de música antiga realrtza.t per Joan Vives. RepetiCió del programa emès et mateix dia. 3 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofnl. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últlmes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. Resum dels millors programes de la setmana passada. DIUMENGE, 20 D'ABRIL DEL 2003 m. - .s a ~' ;i' 222 ...... ..... :::l. ..... S' s ~. Q ~ ..... Ei 6:00 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai temàtic de Catalunya Música. Seleccló i presentació: Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès dimarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte. 8:00 MATINAl Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Aguilera. 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan VIVes 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical Guió I realització: Pere Burés I Àlex Robles.(Reemíssí6 de programes d'arxiu). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Malagarriga. 14:00 ENTRE ClÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. Repetició del programa emès el divendres passat. 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA Realitzat per Jaume Radlgales. THOMAS, Ambrolse: Hamlet. 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 ASSAIG GENERAL Et programa documental de catalunya Música. Una proposta realitzada per Raimon Colomer I Joan Vives. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els mús1cs nous I retrobar-nos amb els clàssics de sempre. Selecc11í I presentació a càrrec d'Alfred Celaya. 0:00 MÚSICA ÍNTIMA L'espai cambristlc que selecciona 1 presenta Pilar Sublrà. PROGRAMACIÓ DE NIT 4 Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles lobo. Repetició del programa emès dijous passat. 2:00 MAGNIFICAT El programa de música reflgiosa que se1ecc1ona i presenta Raimon Colomer. Repetició del programa emès el mateix dia 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. DILLUNS, 21 D'ABRIL DEL 2003 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espai temàtic de Catalunya Múslca.Seleccíó I presentació: Eulàlia Beníto. Repetició del programa emès dimecres passat. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butiletins informatius i agendes musicals. 8:06 MATINAL (SeQona hora del programa). 9:00 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi PI Mol. ROSSINI, GIOACCHINO: La gazza ladra, obertura. Orquestra Simfònica d'Atlanta. Oir.• Yoel Levi. (1Om). BRAHMS. JOHANNES: Concert per a piano i orquestra n. 1. op. 15. Maurizio Polliní. piano. Orquestra Alharmònica de Berlin. Dir.: Claudio Abbado. (45m). VIVALDI. ANTONIO: Nisi Dommus Lynne Dawson. soprano. Christopher Robson, contratenor. The Klng's Consort. Dir.: Robert King. (22m). VAUGHAN WILLIAMS, RALPH: Simfonia n. 3 ·una simfonia pastoral". Patrtcla Rozario, soprano. Cor de dones de la BBC. Orquestra Simfònica de la BBC. Oir.: Andrew Oavis. (34m) GERHARD. ROBERT: "Fantasia" Jullan Bream, guitarra. (4m). HAYON, FRANZJOSEPH: Quartetde corda op. 76 n. 3, "Emperador·. Quartet Amadeus. (21m). GADE, NIELS WILHELM: Oia d'estiu al camp, op. 55. Staatsphilharmonie Rheinland·Pfatz. Dir.: Oie Schmfdt. (24m). 12:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals I Pere Andreu Jarlod. "Stabat Mater• (programa especial). 13:00 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. 14:00 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Pinal 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benito. PROKOFIEV, SERGEI: "Pulxkiniana". Orquestra Naclonal Escocesa. Oir.: Neeme Jàrvl. (21m). WEILL, KURT: Concert per a violi i Instruments de vent. op. 12. Frank Peter Zimmermann. violí. Orquestra Filtlarmònica de Berlin. Oir.: Mariss Jansons. (26m). ARNOLO, MALCOLM: Fantasia per a clarinet. op. 87. The Nash Ensemble (3m). 17:00 GRANS OBRES Selecció I presentació a càrrec de Raimon Colomer. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subint 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres de CLAUDIO MONTEVEROI, BASTIANO CHILESE, LUIGI ROSSI, ANOREA FAlCONIERI. SAMUEL SCHEIOl: Selecció d'obres. Les Concerts des Nations. Oir· Jordi Savall. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 20 de maig del 2001 al Gran Teatre del Liceu de Barcelona. TEMPORADA 2000/1. CANTI GUERRER! E AMOROSI: "Musica 1n genere rappresentativo' en el temps de Claudio Monteverdl". (91 m). 0:00 NOCTURN Musica per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 RAZZlE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitza! per Xavier Salvà. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMARTS, 22 D'ABR.I L DEL 2003 7:00 BUTLLET( I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar et dia presentada per Joan VIVeS. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETf I AGENDA BuUJeti de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Aoenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAl (Segona hora del programa). 9:00 BUnLETf I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Músfca. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Pillo!. TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: caprici italià. op.45. Orquestra Nacional Russa. Oir.: Mikhail Pletnev. (17m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: "lch hab in Gottes Herz und Sinn· (Tinc el cor I el pensament amb Déu), cantata BWV 92. Oetlef Bratschke, nen soprano del Cor de Nens de Hannover. Paul Esswood, contratenor. Kurt Equlluz, tenor. Max van Egmond. baix. Cor de nens de Hannover. Collegium Vocale de Gant. Leonhardt·Consort. Dir.: Gustav Leonhardt. (29m) DVORAK, ANTONIN: Simfonia n. 8 op. 88. Orquestra del Royal Concertgebouw. Oir.: Nikolaus Hamoncourt. (36m). CORELU, ARCANGELO: Sonate da chiesa op. 3. n. 3 i n. 4. London Baroque. (14m). SCHUBERT. FRANZ: Fantasia O. 760 ·wanderer• (arranjament per a piano I orquestra de Franz Uszt). Boris Berezovsky, plano. Orquestra Filharmònica de Nova York. Dir.: Kurt Masur. (21m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Quartet de corda op. 76 n. 2 (Hob.llt·76) "De les quintes". Quartet Aeolian. (20m). DURUFLE, MAURICE: Tres danses per a orquestra, op. 6. Orquestra Simfònica de Bambera. Oir.: Jean-Jacques Kantarov. (21m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novet¡ts discogràfiques aparegudes al marca~ 1 càrrec de Montse Agullera 14:00 BunLETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Cha~ 15:00 UN MÓN OE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món ee ll cobla. Realitzat per Ignasi Pinot 16:05 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai temàtic dt Catalunya Música. Selecció ¡ presentació: Eulàlia Benito. SCHUMANN, ROBERT: "Cançons espanyoles•, op. 74. Geraldine McGreevy, soprano. Stella Doufexís, mezzosoprano. Adrian Thompson. tenor. Stephan loges. baríton. Graham Johnson, plano. (28.· BRAHMS, JOHANNES: 11 Oeulsclle Volkslieder. (Cançons populars alemanyes). Pamela Cobum. soprano. Herma:r. Prey, bariton. Geoffrey Parsons. pr¡ao. (24m). 17:00 BunLETII AGENDA Butil etr de noticies en connel!ló amb Catalunya Informació. Agenda muslr..Jf de Catalunya Músloa. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga cardús. 20:00 BUnLETf I AGENDA Butlletl de notícies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musial de catalunya Música. 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà GIULIANI, MAURO: "Andante' , del Concert per a dues mandolines, vlcilll orquestra. Ugo Orlandl I Oorina Frati, mandolines Jodl Levitz, viola. I Solisti Veneti. Oir Claudlo Scimone. (5m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS Contradansa KV 61 o"Les filles malicieuses·. Ensemble Mozart de Viena. D1r; WG Boskovsky. (2m). VILAOESAU, RICARD: FragànCia. pasdoble. Cobla Principal de La Bisbal. Dic Francesc Cassú. (Sm). PUCCINI. GIACOMO: "Kyrie eleison',li la Missa de Glòria. Cor de la Ràdio Hongaresa. OrQueslrl Filharmònica de Budapest. Dir.: Pler Giorglo Morandi. (Sm). MUOARRA, ALONSD: Sonelo. Alfred Femandez. viola de mà. (tm), COTO, ALBERT: La princesa, mJSurtl. Orquestra de Cambra de J'Empordi Oir~ Cartes Coll. (4m). LAMBERT, MICHEl: "Dmbre de nr:!! amant", afr de cour, tragment de 11 banda sonora de la pel.lfcula ·1.e Rai Danse·, de Gérard Corbiau. Musica Antiqua de Colònia. Drr~ Reintlard Goebel. (3m). TRADICIONAL: "la serenata·, ·SanfJ Lucia luntana", dues cançons napolitanes. Jaume Aragall, tenor. Qtquestl1 Simfònica del Gran Teatre dellic:eiJ. Dir.: Javier Pérez Batlsta. (&m). BACH, JDHANN SEBASTIAH Interpretació swing deller ~ del Concert en re m. Eddíe South. Stéphane Grawetf Django RemhardL (3m). --- h lli ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA TRADICIONAL~ Quatre aires escocesos. ill31lJ.liS per I'Ensemble Palladian. Ensemble Palladtan. (Sm). HART. LORENZ I RODGERS. RICHARD: 'I could W!ite a book". !N'.ah wasrungton. veu. Clark Terry, uompelal conjunt EnregiStrament fet a Nova York. ellS de man; de 1955 (4m). PONTES, OULCE: Alma guerre1ra. Oulce Pontes. (Sm) MASCAGNI, PIETRO: lntermezzo de cavalleria rusticans· . Royal Phllharmonic Orchestra. Dir.: MauriziO Beninl. (4m). VAUGIWI WILLIAMS, RALPH: Obertura de 1a Suite Aristofànica "Les vespes". Orquestra Alharmònlca de Londres. Oir.: Adrian Boull. (1Om). PARRA. VIOLETA: "Graclas a la vida". Violeta Parra, veu I guitarra. (5m). ENESCO, GEORGE: Rapsòdia romanesa n.1,op.11 n. 1 Orquestra Simfònica de Montréal. Oir.: Cnarles Dutoit (12m). SCHUMANN. ROBERT PhanlasiestOcke, op.111. Karl Engel, piano. (11m). WEILlJDURAN Balada de Mackie el nava¡a, de l'òpera de tres rals. M.guel Rios. Orquestra Ciutat de Granada. Uuís Vidal Trio Oir. Josep Polls. (Jm) 2t00 BUTLLETII AGENDA Blltl'.eti de notlcies en connexió amb Colalunya lnlonmactó. Agenda musical de catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA litiSICA Presentat per Alfred Celaya. CANÇONS ESPIRITUALS TRADICIONALS i de DIVERSOS AUTORS.: Selecció d'obres. Sollstss vocals. Tendrin Blair Llndsay, piano. The American Splritual Ensemble. Dir.: EvereH McCorvey. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 5 d'agost del 2002 a l'esglêsla·monestlr de Sant Feliu de Buixols. Xl FESTIVAL INTERNACIONAL DE LA PORTA FERRADA. (98m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Ceiaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realdz¡t per Albert Maliofré. 1:30 CAPSA DE MOS! CA ~del programa emès el mateix 4:30 GRANS INTEGRALS ~del programa emès el mateix d;a. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS :.)letici(¡ del programa emès el mateix :~=· 23 D'ABRIL J:OO BUTI.LETI I AGENDA ~etl de noticies en connexió amb ~lunya Informació. Agenda musical eCatalunya Múslca 7:05 MATINAL Músk;a per començar el dia presentada Joan V'IVes. Recull d'obres breus. llCiou butlletins Informatius i agendes fliUSICàls. &:OO BUTLLETI I AGENDA BUI!Ieti de notJcles en connexió amb ~: Informació. Agenda musical • unya Música. 106 • MATiltAL (Segona hora del r Programa¡. : : 8UTI.LETI JAGENDA ~de OOllcies en conneXJO amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de composttors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Plñol. RAVEL. MAURICE: Bolero. Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: Pierre Boulez. (15m). BELLINI, VINCENZO: Escena i ària final del segon acte de l'òpera 'La Sonnambula", 'Oh! se una volta sola.. Ah! non credera mirarti". Kathleen Battle, soprano. Richard CroH. Randi Stene. Mark S. Ooss. Ambroslan Opera Chorus. Orquestra Filarmòn1ça de Londres Dir.: Bruno Campanella. (15m). BROUWER, LEO: Concerto de Toronto (per a John Wllllams). John Willlams. guitarra. London SlnfonleHa. Dir..· Steven Mercurio. (34m). BARTOK, BÉLA: Nadales Romaneses per a plano. Dezso Rankl. (1 1m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. 4, op60 Orquestra Simfònica de Heidelberg. Oir.: Thomas Fey. (30m). PURCELL, HENRY: Funeral Semences (Música fúnebre per a la Reina Mary). Solistes vocals. Cor i Orquestra del Colleglum Vocale. Oir.. Philippe Herreweghe. (15m) SPOHR, LUDWIG: Sextet de corda, op. 140. l'Archibudelll & Smithsonian Chamber Players. (23m). O'INOY, VINCENT: Saugefleurie, op. 21. Orquestra Filharmònica d'Estrasbourg. Dir. }heodor Guschlbauer. (17m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE ClÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.RealitZat per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Prnol. 16:D5 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espai temàtic de Catalunya Música.Selecció i presentació: Eulàlia Ben ito. LISZT, FRANZ: Balada n.2 en si m. Vtadímir Horowlt2., piano. Enregistrament fet al Metropolitan de Nova York,l'l de novembre de 1981. (15m). KORNGOLD, ERICH WOLFGANG: Concert per a piano op. 17. Marc·André Hamelin. piano. OR)uestra de la BBC Escocesa. Oir.: Osmo Vanski (28m). POULENC, FRANCIS: Cinc impromptus per a piano. Gabriel Tacchlnoj plano. (Sm). 17:00 BUTLLET i AGENDA Butlletí de notfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. ELGAR, EOWARD: Primera escena de 'La bandera de Sani Jordi. op. 33. Cor Simfònic de Londres. Orquestra Simfòmca del Nord d'Anglaterra. Oir.: Richard Hicl<ox. (11m). VIVALOI. ANTONIO: Sonata op. 1 n. S, RV69. Sa!va1ore Accartlo, Franco Gulli, viOlins. Rohan de Saram. violoncel. Bruno Canino, clavecl. (1m). SAMMARTINI, GIOVANNI BATTISTA: Simfonia en Re M. Ensemble 415. Oir Chlara Banchlnl. (6m). SCARLATII, DOMENICO: Sonata en re m. Kk. 9, "Pastoral". Dinu LlpaU, plano. (3m) STRAUSS, JOHANN: Contes dels boscos de Viena (vals) Cot Vilvadl. Oscar Boada. piano I direcció. XX Fesllval lnternaclonal de Núslca de Matadepera.06/07/00. (1m). HARBURG The Wlzard or Oz. musical. (Tema) Judy Garland. Orquestra dirigida per Herbert Stothart (3m). VANGELIS: Moviment 3, de "Mythodea", música per a la Missió de la Nasa: 2001 Mars Odyssey. Vangelis. Kathleen Battle I Jessye Norman. Cor de l'Opera Nacional de Grècia. Orquestra del Metropohtan de Nova York. Dir~ Blake Neely. (6m). PUJOL, FRANCESC: Sant Jordi triomfant Orfeó Català. Cobla Sant Jordi·Ciutat de Barcelona. 01r.: Josep Vila i Casallas. Cicle Cobla. Cor i Dansa. Palau de la Música. 17 de febrer del2001. (Bm). 22:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de JULl GARRETA, ROBERT GERHARD, JESÚS VENTURA, CONRAD SALÓ, DAMARt JOSEP PRENAFETA, JOSEP PUJOL, ENRIC MORERA I ANTONI PtREZ MOYA.: Selecció d'obres. Cor Jove de l'Orfeó Català. Cobla Sant Jordi. Oir.: Conxita Garcia i Jordi León. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 3 de juny de 1996 al Palau de la Música Catalana de Barcelona. El COR I LA COBLA. Obres de GARRETA. GERHARO, VENTURA. SALÓ, OAMARt, PRENAFETA. PUJOL, MORERA 1PÉREZ MOYA. (72m). D:OO NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys. compartida amb un convidat. Un programa de Carmi~a Malagarriga. 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DUOUS, 24 D'ABRIL DEL2003 7:00 BUTLLET1 1AGENDA Butlletr de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletl de noticies en coMexíó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de composilors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Plñol. MARCELLO, ALESSANORO.: Concert per a oboè n. 3 "La Cetrn". Heinz Holllger. louise Pellerin. Camerata Barn. Dir.: Thomas Fürt. (11m). LOCATELLI. PIETRO ANTONIO: Concert per a violi, corda i continu n. 1, op. 3 "l'arte del violino·. Roberto MJchelucci. l Musici. (16m). SCHUMANN, ROBERT: Simfonia n. 1 "Primavera", op. 38. Philarrnonia Orchestra Oir.: Christian Thielemann. (35m). FOROUERAY, ANTOINE: La mandolina. Pere Ros. viola de gamba. Juan Carfos Rivera, tiorba. (8m). SOUTULLO. REVERlANO I JUAN VERT: La del soto del parral, sarsuela. Angeles GuUn. Antonio Blancas. Francisco OrtlZ. Isabel H1gueras. Cors Cantors de Madrid. Orquestra Filharmonia d'Espanya. Dir.: Rafael Frühbeck de Burgos. (53m). BARBER. SAMUEL: Adagio per a corda, op. 11 . Orquestra Filharmònica de Nova York. Dir.: Thomas Sch1ppers. (Sm). SEVERAC, DEODAT: De vacances. Albert Atenelle, piano. (19m). FÀBREGA, JOSEP: Simfonia en Do M. Concerto Brandenburg. Dir.: Gregor OuBuclet. (9m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETÍ DE NOTfCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Reahtzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La muSJca ' ·~ activitats del món de la cobla. Realitzat per lgnast Piñol. 16:0S AFONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espaí temàtic de Catalunya Música Selecctó i presentació: Eulàlia Benito. Fellclty lott SATIE, ERIC: "Je te veux" (Et vull), vals cantat. Felicity Lott, soprano. Graham Johnson, piano. (4m). HAYDN, FRANZJOSEPH. "Kyrie", de la Missa In angustiis. Hob. XX11:11 "Missa Nelson•. Fellcity lott. Carolyn Watklnson. Maldwyn Davíes. David Witson· Johnson. The Englfsh Concert Choír. The Engllsh Concert. Oir~ Trevor Plnnock (Sm). BRITTEN, BENJAMIN: Quatre cançons franceses, per a soprano i orquestra. Felicity Lolt. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Bryden Thomson. (13m). POULENC. FRANCIS: Cinc poemes de Max Jacob. ji;l .. S' ¡¡;¡- ~ a ell' ;;¡· 222 ;::¡ ;:s, ...., S' a e: ~ -= ~ 5 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ - .9""' e ~¡;;¡· 222 ... ~ ¡;;;;· El ~ ¡;r ... ~ = 6 Felicity Lott, soprano. Pascal Rogé, piano. (Bm). STRAUSS, RICHARD: "Oie heiligen drei Kllnige aus Morgenland" (Els tres reis d'Orient), lled op. 56 n. 6. Felicity Lott, soprano. Orquestra Nacronal Escocesa. Dir.: Neeme Jarvi. (7m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: "Ah, chi mi di ce mai", ària de l'acte 1r de l'òpera en dos actes "Don Giovanni", KVS27. FeliCJty Lon. soprano (Donna Elvira). Orquestra de Cambra d'Escòcia. Drr.: Char1es Mackerras. (3m). RDSSINI, GIDACCHIND: "La regata veneziana", "I Marinai". Felicity Lott, soprano. Ann Murray, mezzo-soprano. Anthony Rolfe Johnson, tenor. Richard Jackson, barlton. Graham Johnson. piano. (10m). 17:00 BUTLLETf l AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a panrr de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETf I AGENDA Butllelf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. MAHLER. GUSTAV: "Adagletto", de la Simfonia n. 5 (transcnpccló de Gérard Pesson). Solange Anorga, soprano. Hélène Moulin, contralt Jean François Chiama, tenor. Jean François Lombard, tenor.Cor de Cambra Accentus. Oir.: Laurence Equilbey. (9m). MATIEIS, NICDLA: Conjunt d'aires en re M. Ensemble Palladian. Ò8m). GARCIA ABRIL, ANT N: Sonatina Rosa Maria Kucharskl, piano. (12m). BENOA, JAN JIRI: Allegro, primer moviment del Concen per a violi i corda en Sol M. Arfane Pflster·Benda, violi. The Senda Muslcíans. (4m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Sonata de l'anthem de Chandos n. S "I will magnity thee·. Orquestra The Sixteen. Orr.: Harry Christophers. (4m). MARTINU, BDHUSLAV: Tres esbossos. Emil Leichner, pfano. (Sm). ROSSI NI, GIDACCHIND; "Tanli affetti" de "La donna dellago". Agnes Balisa, soprano. Orquestra Filharmònica de l'Estat Polonès Katowice. Oir.: Roben Patemostro. (Sm). GOOOWSKY. LEOPOLD: Transcripció per a prano de "Vida d'artista op. 316" de J. Strauss 11. Rian de Waal, piano. (12m). SCHUBERT, FRANZ: Quan moviment, allegretto. del quintet de corda op.163, 0.956. Quanet Melos. Wolfgang Boettcher, violoncel. (1Om). PETERSDN, OSCAR: "Medley: Love ballade/lf you only knew". Oscar Peterson, piano. Herb Ellls, guitarra. Ray Brown, baix. Bobby Ourham, bateria. Enregistrament fet al Blue Note, de Nova York, el17 de març de 1990. (11m). SAINT·SAENS, CAMILLE: Tema variat per a piano. op. 97. Piers Lane, piano. (7m). BERNSTEIN. LEONARO: Obertura de Candida Orquestra Simfònica de Milwaukee. Oir.: Lukas Foss. (4m). GUéORON. PIERRE: "Cessez mortals de souspirer". Le Poème Harmonique. Dir.: Vincent Oumestre. (Bm). 22:00 BUTLLET[ i AGENDA ButlleU de notfcles en conne.xló amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de LLUÍS BENEJAM, DAVID PUéRTOLAS I XAVIER MONTSALVATGE.: BENEJAM. LLUIS: Quartet de corda n. 1. PUÈRTDLAS, DAVID: Quartet de corda n. 2. MONTSALVATGE, XAVIER: Quanet lndlano. Quartet de corda Gaudí. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 14 de desembre de 1995 al Saló de Cent de Barcelona. CICLE SOLISTES DE t:OBC. BENEJAM: Quartet de corda n. 1. PUÈRTDLAS: Quanet de corda n. 2. MDNTSALVATGE: Ouanet mdiano. (SOm). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia Selecció i presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels 61tlms programes 0:30 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Cartes Lobo. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS RepeUc1ó del programa emès el mateix dia. DMNDRES, 25 D'ABRI L DIL200 3 7:00 BUTLLETÍ i AGENDA Bullletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicats 8:00 BUTLLET[ I AGENDA Butlleti de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETÍ I AGENDA BuUietl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. HANDEL. GEORG FRIEORICH: Conceno grosso, op. 6 n. 9. Handel & Haydn Society. Dir.: Chrístopher Hogwood. (14m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Sis àries de "La flauta màgica". Arranjament per a guitarra fet per Ferran Sors. Manuel Barrueco. (9m). VAUGHAN WILLIAMS. RALPH. Simfonia n. 9. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Bryden Thomson. (31m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Sonata per a piano n. 21, op. 53 "Waldstein". Claudio Arrau. {27m). BRUCKNER. ANTON: Te Oeum. Janet Perry. Helga Müller·Mollnari. Gósta Winbergh. Alexander Malla.Cor Singvereln de Viena Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: Herben von Karajan. (26m). SAINT-SAENS, CAMILLE: Concen per a violoncel i orquestra n.1, op.33. Lynn Harrell, violoncel. Orquestra de Cleveland. Dir.: Neville Marrlner. (19m). GOSSEC, FRANÇOIS: Simfonia a 17 pans. Orquestra de ta Suïssa Italiana. Oir.: Wolf·Dieter Hauschild. (28m). DONIZETTl, GAETANO: Quintet de corda en DoM. Rodoifo Bonucci i Alexandra Stefanato, violins. Dino Asciolla i Una Lama, violes. Arturo Bonucci, violoncel. (Gm). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música lles activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plnol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. t:espal temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. PIAZZOLLA, ASTOR: "Milonga del Angel". tango. Pablo Mainetti, bandoneó. Orquestra del Teatre Uiure. Dir.: Josep Pons. (Sm). RODRIGO, JOAQUIN: Concíeno de Aranjuez. Marco Soclas. guitarra Orquestra Ciudad de Granada. Oir.: Josep Pons. (24m). RDSSINI, GIDACCHINO: "11 Signor Bruschino•. obenura. Jove Orquestra Simfònica de Catalunya Oir.: Josep Pons. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 8 de juliol de 1994 a I'Esglèsla parroquial de Torroella de Montgrr. (Sm). SARDÀ, ALBERT: "Xaloc" Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya. Dir.: Josep Pons. (13m). 17:00 BUTLLETÍ i AGENDA Butlieli de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musrcal de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETII AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya lnformacló. Agenda musical de Catalunya Música 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà BRAHMS, JOHANNES: Quan moviment del sextet de corda n. 1, op. 18. Ouanet Amadeus. Cec i! Aronowitz. viola. William Pleeth, vroloncel. (1Om). KAPSBERGER, GIRDLAMO: Canarlo i Bergamasca, del llibre quart de la tabulatura per a chltarone. Roll Llslevand, tiorba. Eduardo Eguez, guitarra. Brian Feehan, chitarrone. Guido Morini. orgue i clave. Lorentz Duftschmid, violone. Pedro Estevan, percussió. (Sm). ENYA "Drinoco flow·. (4m). CARMICHAEL. HDAGY: "Stardust•. Nat King Cole, veu. Gordon Jenkíns l la seva orquestra (3m). VIVALDI, ANTDNIO. Concert op. 4n.2, RV 279. "La Stravaganza·. Monlca Hugget. The Academy ot Anclent Music. Oir.: Christopher Hogwood. (1Om). AGUAOO, OIONISIO: Fandango. Carles Trepat, guitarra. (Sm). SIBELIUS, JAN: "Andante (ma non troppo lento)", 2n mov. de la Simfoet3 n.1, op.39. Orquestra Simfònica de Londres. Oi:; Sir Colin Davis. (10m). DELALANOE, JEAN MICHEL: Gran peça reial de la crnquena simfonia pels sopars del Rei. La Simphonie du Marais. D1r.: Hugo Reyne. (9m). TXAIKDVSKI, PIDTR ILITX: Tres li!èer sobre poemes de Leo Mel i Heinrlch Helne. Julla Varady, soprano. Arlbert Reimann, plano. (Bm). RIMSKI-KDRSAKDV, NICOLAI: El vol~ borinot (d'"EI conte dei tsar Saltan) Orquestra Nacional Escocesa. Oir~ Neeme Jarvi. (4m). WEBSTER, BEN: "Bounce blues" Ben Webster. saxo tenor. O~r Peterson, piano. Bamey Kesset, guitarra. Ray Brown, baix. J.C. Heartt. bateria. (Sm). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Quart moviment del quanet de corda, op. II n. 3 "El Cavaller". Quartet Aeollan. (Sm). AYRES: OPastor. Madredeus. (4m). CERCÓS, JOSEP: "Patinadores", de ti Escenes d'un Circ. Emili Blasco, piano. (Sm). OELIUS. FREOERICK: Scherzo. English Northern Philharmonia. Oir David Uoyd·Jones. (Sm). LASSUS, ORLANDO ot: "La nulcllltlii et sombre" ("La nit freda 1fosca1. The Hiliiard Ensemble. (3m). 22:00 BUTLLETÍ I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musltl' de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de FELIX MENDELSSOHN. JA!I VAN OER RDDST, ARTHUR FOOT. WOLFGANG AMADEUS MOZARTiSEl.l BARTDK.. Selecció d'obres. Marc Graubells, flauta. OrquestB Prima la Musica Oir.: Dirk Vermeulen. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 16 d'abril de 19962' Teatre Metropol de Tarragona. CIClE XARXA OE CLÀSSICA A CATALUNY,I. (103m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels 61tims programes 0:30 HIDROGEN El proorama de les noves músil~ Realitzat per Alben Reguant. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emèS el mtiJ. dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emèS efl1\l!!l dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa em~s el mallx dia. DISSABTE, 26 D'ABRIL DEL 2003 8:00 MATINAL Músrca per començar el dia Qll! selecciona i presenta Montse~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA -~ J~ r· ¡ça jer 10:00 ATOT COR El proc;¡rama de música coral realitzat pe1 Mart Gana ls i Pere Andreu Janod. 11:00 El GRAN SEGLE 8 programa de música antiga realitzat pe1 Joan VIVes 12:03 PENTAGRAMA. . . . Programa de diVUlgació musical. Gu1ó 1 rea~JtZaCió: Pere Surés i Àlex Roòles Repelició del programa emès dijous passat 13:00 ELS GUSTOS REUNITS una selecció de Montse Aguílera que presenta Garmina Malagarriga 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum set!Th1nal de l'actualital muslcai.Reali12at per XfVIer Chavarrla. 15:05 UN MON DE MUSIQUES R!alilzal per Jordi Roura. 16:00 RAZZLE DAZZLE El wtremusical i els musicals de Broadway a Catalunya Musica Realitzat per Xavier Salvà. Repetició del programa emès dilluns passat. 17:00 GRANS OBRES Selet:tló I presenlacló a càrrec de Raimon Colomer. 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Aiex Gorina 21:03 CATALUNYA JAZZ Un progfiiN d'Albert Mallofré. 22:00 SOLISTES rel"úf'l1sta conduida per Joan Vives. 23:00 El CLUB 49 la lllUSICa VISta pels que fa pensen: la ~lleis compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. PIOGRAMACIÓ DE NIT Ri;;etiCió dels ult1ms programes D;OO CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre Reahlzat per Albert Mallofré. Repet1cló del programa emès dimarts passat. 1:00 QUI TÉ POR DEl SEGlE XX? la música dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmina Malagarrlga Repetitló del programa emès dimecres passaL 2:00 ATOT COR El programa de musica coral realitzat per Marc Canals I Pere Andreu Jarlod. RepeUcló del programa emès el mateix dia. 3:00 El GRAN SEGLE El progra!Th1 de musica antiga realitzat Der Joan Vms. Repetició del programa • el mateix dia. 4:1l0 CATALUNYAJAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Re¡¡ei!Ció del programa emès el mateix Ga S:GO NOU PUNT NOU Pr~ntlció de les ultimes novetats 0 !StOO~fiques aparegudes al mercat, a Cànec de Montse Aguilera. Resum dels ~programes Oe la setmana llaSSada. DIUMENGE 27 D'ABRIL DE12003 I i:OO AFONS ~CLE OE LI ED. L'espaí temàtiC de unya Música. Selecció 1 f.~ntatió: Eulàlia Benito. Repetició de es emès dimarts l:1lOELS GUSTOS REUNITS RepetiCió del programa emès er ClSSable, 1:00 MATINAL Músi ~~ ca per.començar el dia que ID::~a I presenla Montse Agullera. El AGNIFICAT Plogra~ de música religiosa que ~~~a 1Presenta Raimon Colomer. El · GRAN SEGL.E :;::~ de música antiga realitzat - IVeS. 12:113 PENTAGRAMA Programa de divulgació !llUSical. Guió i realització: Pere Surés i Alex Robles.(Reemissió de programes d'arxiu) 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta Carmína Malaganiga. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum selmanal de l'actualitat musicaJ.Realitzat per ><avler Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Reali1zat per Albert Reguant. Repetició del programa emès el divendres passat. 17:00 UNA TARDA A l 'ÒPERA Realitzat per Jaume Radlgales. SALIERI, Antonio: Falstaff. 21 :03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 ASSAIG GENERAl El programa documental de Catalunya Música. Una proposta reali1zada per Raimon Colomer i Joan Vives. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els músics nous i retrobar-nos amil els clàssics de sempre. Selecció 1 presentació a càrrec d'Alfred Celaya 0:00 MÚSICA INTIMA l'espai cambrfstic que selecciona i presenta Pilar Subirà. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últ1ms programes 1:00 JAZZ Al CAVA El J3lZ d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. Repetició del programa emès dijous passat. 2:00. MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selacciona i presenta Raimon Colomer. Repetició del programa emès el mateix dia. 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. Repetició del programa emès er mateix dia. 4:00 CATAlUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. DILLUNS, 28 D'ABRIL D EL 2003 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.t:espal temàtic de Catalunya Mús1ca.Selecció i presentació: Eulàf13 Bemto. Repebcló de· programa emès dimecres passat 7:00 BUTlLETí I AGENDA Sutlletl de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agen!les musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletf de notfcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 M.ATINAl (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA Butllell de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de composrtors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec O'lgnasi Pi~ol. BACH. JOHANN SEBASTIAN Concert per a clavecl, BWV 1056. Chrístophe Rousset. claVecf. The Acallemy ol Ancient Music. Oir.. Christopher Hogwood. (9m). STRAUSS, RICHARD: Oívert1mento. op. S6. Orquestra Simfòmca del Metropolltan de Tòquio. Oir.: Hlroshl Wakasugi. (34m). PERGOLESI. GIOVANNI BATIISTA: Vexilla regis. Valentina dl Cola, soprano. Con¡unt Coral Palestrlna. Conjunt de Cambra Cavalieri. Dir.: Federlco Bonettl Amendola. (3m). MENDELSSOHN. FELIX: Octet op. 20. Saint Paul Chamber Orchestra. Oir· Pinchas Zukerman. (34m). SCHMELZER, JOHAN HEINRICH: Sonata à 7 flautl. New London Consort. Oir.: Philip Plckett. (6m). TXAIKOVSKI, PIOTR lliTX: Simfonia n.4, op.36. Orquestra Nacional Russa. Oir.: M1kllall Pletnev. (43m). SMETANA. BEDRICH: Trio amb piano. op.15. Trio 8orodln. (32m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTlLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realitzal per Xav1er Chavarna. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música lles activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plftol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEl SEGLE XX. L'espat temàtic de Catalunya Mús1ca. Selecció I presentació: Eulàlia Benno. PDULENC. FRANCIS: "Concert campestre", FP49 Simon Preston, clavicèmbal. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Andrtl Previn. (24m). BARBER, SAMUEL: Agnus Del. Corydon Singers. Oir.: Matthew Besi. (10m). RANGSTRÓM, TURE: "Otverllment elegíac" per a orquestra de corda. Orquestra de Cambra Sueca. Oir.: Petter SundkVisl (16m/" 17:00 BUTLLET I AGENDA Butlletí de notíCies en connexió amb Catalunya lnformacló. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT ProgramaCió realitzada a part1r de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de not1c1es en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. RAIMON/MARCH: "Veles e vents". Toti Soler. guitarra. Esther Formosa. veu. (4m). HANDEL. GEORG FRIEORICH: Concert per a otloè i orquestra de corda n. 2a. David Reichenberg. The Engllsh Concert. 01r.: Trevor Pinnock. (Bm). JOlSON/ROSE: Avalon. Barcelona Milan Washboard. (7m), SCHUBERT. SCHUBERT: "lm Abendrot" (En la llum del capvespre). lied, Dietrich Físcher-OieSkau. bariton. Gerald Moore. piano. (4m). SANZ, GASPAR: Batalla, del tractat "lnstruceión oe música soore la guitarra espanora· (1674-75) Orphénica lyra: José Miguel Moreno, guitarra barroca. Elig1o Ou1n1ero, tiple. Juan Carlos de Mulder, tiorba. Pedra Estevan. percussió. D1r.: José Miguel Moreno. (1m). JANACEK, LEOS: En el sender cotlert. Gustava Olaz Jerez. piano. (Sm). KHATXATURIAN. ARAM: Vals i Galop de la suite del ballet Mascarada. Orquestra Simfònica de Londres Oir: Stanley Black. (7m). ANÒNIM: "El cant dels ocells", cançó tradicional catalana. Orfeó Català. Oir.: Jordi Casas. (3m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Sonata n. 61, Hob XVI:51. Paul Badura-Skoda. pianoforte. (Sm) HUME. TOBIAS: A Souldiers Resolu1ion. Jordi Savall, baix de vlola. (4m). SERRANO, CHAP[; Fragments de les sarsueles "Los claveles" "El rey que rabió". Alnhoa Arteta. soprano. Cor i Orquestra Simlònica de la RTVE. Oir.: Enrique Garcia Asensio. (7m). WILUAMSIMONKIHANIGHEN: "Round midnight". Lee Konit12, saxo. Brad Mehldau. piano. Charlie Haden. baix. (13m). BACH, JOHANN SEBASTlAN: "Agnus Dei" de la M1ssa en sl m. BWV 232. Andreas Scholl, contratenor. Colleg111m Vocale. D1r.; Philippe Herreweghe. (7m). SIBELIUS, JAN Vals Trisl Orquestra Simfònica de Londres. Dir.• Colin Oavis. (6m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Allegro", 1r mov. del Concert per a violi I orquestra n. 4, KV 21S. ChrlsUan Tel21aff, violi. Deu1sche Kammerphllarmonle. (Sm). HEINICHEN, JOHANN DAVID: "Andante", del Concert en sol m, S 237, per oboè, corda I baix continu. Paul Dombrecht, otloè. 11 Fondamento. Oir.. Paul Dombrecht. (2m). PUCCINI, GIACOMO: "Un bel di", ària de l'òpera de Madama Butterfly. Pilar lorengar. Orquestra de l'Acadèmia santa Cecma de Roma. Oir.: Giuseppe Patanè. (Sm). 22:00 BUTlLETI I AGENDA Butlletí da notfciBs en conntlXló amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres de JOSEP SOLER. ROBERTO SIERRA 1 ARNOLO SCHÒENSERG; SOLER, JOSEP: Poema de sant Francesc (estrena. Obra encàrrac de fOSC). SIERRA. ROBEt;ITO: Folias de España (estrena). SCHOENBERG, ARNOLD: Pelléas et Mélisande. op. 5. Manuel Barrueco, guitarra. Mezzo. a determmar. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nac1onald de Catalunya. Dir.: Josep Pons. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 26 d'abril del 2003 a l'Auditori. TEMPORADA 200213. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE N IT Repetició dels últims pro(lrames 0:30 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per xavier Salvà. ....et ¡¡;¡- a El ~' ¡¡· 222 ~ ;:¡, ¡;;a ""' ~ ~ ¡;;¡ ¡;;:- = .... 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS RepetiCió del programa emès el mateix d1a. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMARTS, 29 D'ABRIL DIEL 2003 ;;;z S' ¡¡¡- ,.. ~ a ~' ~· 222 - <il ¡:;::;· ¡;¡:- El fa. E!. ;¡ ê!. ... = • 7:00 BUTLLETII AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTllETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa) 9:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. RAKHMANINOV. SERGUEI. Tres cants populars russos, op. 41. Cors i Orquestra del Concertgebouw. Oir.: Vladlmlr Ashkenazy. (14m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 92, "Oxford". Academy ol St. Martin·in·the-Aelds. Oir.: Neville Marriner. (26m). PURCELL. HENRY: Xacona en sol m (Arranjament de Benjamin Brltten). Orquestra AlharmOnlca de Londres. Dir.: Leonard Slatkln. (7m) MOZART, WOlFGANG AMADEUS: Missa solemnls, "Missa de l'orfenat" KV 139. Barbara Bonney. Jadwlga Rappé. Josef Protschka. Hakan Hagegard. Cor Arnold Schonberg. Concentus Muslcus de Viena. Dir.: Nikolaus Harnoncurt. (45m). MENDELSSOHN, FELIX: Romances sense paraules, llibre VIl op. 85. Luba Edlina, plano. (14m). BRAHMS. JOHANNES: Serenata n. 2, op. 16. Orquestra de Cambra Escocesa. Dir Sir Chartes Mackerras. (31m). BDCCHERINI. LUIGI: Quintet per a gurtarra I corda n. 3, G 447 Pepe Romero. Conjunt de Cambra de l'Academy ol St. Martin·in·the·Fields. (23m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realltzat per xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 15:30 SO DE COBLA La música lles activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. 16:05 A FONS EL CICLE DE UEO. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benlto. HINDEMITH, PAUL. Sis lieder de HOiderlin. Dietrich Fischer·Oieskau. barlton. Aribert Reímann. piano. (14m). BEETHOVEN, LUDWIG VAH: Sis lleder amb text de Gellert, op. 48. Olaf Bar, baríton. Geoftrey Parsons, piano. (13m). ZEMUNSKI. ALEXANDER: Sis cançons sobre poemes de Maurice Maetertinck. op. 13. Anne Solie von Oller. me22o. Cord Garben. p1ano. (16m). BRAHMS, JOHAHNES: Tres lieder: "Sonntag" (Diumenge) op. 47 n. 3, "Màdchenlied" (lied per a una nena) op. 85 n. 3. "SI.àndchen· (Serenata) op. 14 n. 7. Mariana Lipovsek. mezzo. Duo de guitarres FolkWang. (6m). 17:00 BUTllETÍ I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:15 TRAHSMiSSIO EN DIRECTE DES DEL GRAH TEATRE DEL LICEU Temporada 2002-2003 GLUCK. CHRISTOPH WllLIBALD .. "Orfeo ed Euridice". òpera en tres actes. Jennifer Larmore. Leontina vaduva. Maria José Moreno. Cor i Orquestra del Gran Teatre del Liceu. D1r.: Antoni Ros Marbà. 0:00 NOCTURN Música per acabar el da Selecció i presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE Nil Repetició dels últims programes 0:30 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emês el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès er mateix dia. DIMECRES, 30 D'ABRIL DEL 2003 7:00 BUTLLETf I AGENDA Butlleti de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETII AGE.NDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butrretr de noticies eo connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastals i de compositors de tols els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Plñol. PROVENZALE, FRANCESCO: "Angelo e demonio", escena 7ena de l'acte fer de La Colomba ferita. òpera sacra de Santa Rosalia. Solistes. Capella de Turchini. Dir.: Antonio Aorío. (1m). PAISIELLO. GIOVAHNI: Duet de "Pulcinella", farsa per musica en un acte. Roberta lnvemizzi. soprano. Giuseppe de Vittorio, tenor. Capella de' Turchini. Oir.. Antonio Florio. (7m). SIBELIUS. JAN: Simfonia n.1, op.39. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Colin Oavis. (4Dm). CHAUSSON, ERNEST: Qualques danses. op. 26. Jean Hubeau, plano. (16m). ELGAR, EDWARO· Concert per a violi. op.61 . Pinchas Zukermann Orquestra Simfònica de Saint Louis. Dir.: Leonard Slatkin. (49m) WEBER, CARL MARIA VON: Simfonia n.2. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavlera. Dir.: W. Sawalllsch. (18m). BARTOK. BÉLA: Quartet de corda n. 4, Sz 91. Ouartel Hagen. (23m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les únimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTlLETI DE NOTÍCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per xavier Chavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música 1les actiVitats del món de la cobla Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.l'espa1 temàtic de Catalunya Música.Seteccló i presentació: Eulàlia Benito. BEETHOVEN, LUDWIG VAN i Sonata per a plano op. 109. Edlth Flscher. (20m). RAVEL. MAURICE: Concert per a plano I orquestra en Sol M. Allcia de Larrocha. Orquestra Simfònica de Saint louis. Oir.: Leonard Slatkln. (22m). SCRIABIN, ALEXANDER: Fantasia en la m, op. pòst. Katia 1Marielle labèque, pianos. (7m). 17:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musicat de Catalunya Música. 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una seleCCió de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà BACH, CARL PHILIPP EMANUEL: "largo". segon moviment del Concert per a violoncel i orquestra, Wq 172. Julius Berger. Orquestra de Cambra Daii'Arco. Dir.: Jack Martin Handler. (Sm). GLAZUNOV, ALEXANDER: Poema lfric, op. 12. Orquestra Simfònica de Bamberg. Dir.: Neeme J~rvi. (11m). POULENC, FRANCIS: "Les chemlns de l'amour'', vals cantat de Leocadla. Janlne Micheau, soprano. Cor Raymond Salnt·Paul Orquestra SlmiOnlca. Dir.. Paul Bonneau. (4m) FRANCK, CÉSAR: Nocturn. Christa ludwig, mezzo-soprano. Orquestra de Parts. Dir.: Daniel Barenbolm. (4m). TURINA. JOAOUIN: La oración del torero. op. 34. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Dir.: Gerard Clarel (Sm~ BRUCH. MAX: Kol Nidrei, per a violoncel í orquestra. op. 47. Mischa Maisky, violoncel. Orquestr¡ I!! París. Oir.; Symon Bychkov. (11m}. BACH, JOHANN SEBASTIAH: ·Gott, ó<J hast es wohl gefiiget" de la cantata "Christen, àlzet dlesen Tag" (CrisO.'IS, graveu aquest dta), cantata BWV 63. Edith Mathls, soprano. Dietrich Flscher· Dleskau, batx. Münchener Bach-Chot MOnchener Bach ·Orchester. Dir. K2rl Rlchter. (8m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: "Aira l'Italiana•, de l'Obertura (Suite) en Ja 111 Matk Caudte. viola de gamba Alta det Suonatori. Oir.: Dan Laurln. (1m). DVORAK, ANTONIN: Primer moviment del quintet de corda, op. 77. l'Archibudelli. Marjl Danilow, contrabaix. (11m). BUXTEHUOE, DIETRICH: •Jubilate Domino•. Cantata BuXWV 64. Solistes vocals. Cor de nens de Hannover. The Amsterdam Baroque Orchestra. Dir.: Ton Koopman. (9m). MOMPOU, FREDERIC: Cançó i da.'!Sal 6 (transcripció per a guitarra de Cal',¡¡ Trepat). Cartes Trepat. guitarra. (Sm). BIZET, GEORGES: Allegro víva&e. b moviment de la simfonia en DoM. Orquestra Ciutat de Granada. Oir~ Jost; Pons. (6m). GARNERIBURKE: "Misty" (Sarah vaughan). Sarah Vaughan, veu. Trio Kilfc SMrt. Kirk Stuart, plano. Chanes Williams. contrabaix. Georges Hughes. ba1n (6m). 22:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butil etr de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda mus1C31 de Catalunya Música. 22:1 O ELS CONCERTS DE CATAlUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de MORERA, GARRETA, SERAA TOLDRà, OLTRA. JUNCÀ, BERNAT, VILAMANYà, MARTINEZ COMIN. Jaume Nonell, presentador. Cobla IJ Principal de La Bisbal. Cobla Montg~ Dir.: Francesc Cassú. Martl Camús CONCERT enregistra! per Catalurr¡a Música el dia 18 d'octubre de 1992 ~ Palau de la Música Catalana. XXI CONCERT DE SARDANES I MúSICA PER A COBLA. Obres de MORERA. GARRETA, SERRA, TOLDRà. OLTRA. JUNCÀ, BERNAT. VILAMANVà. MARTíNEZ COMÍN. (94m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia SeliCOÓ I presentació: Alfred Celaya PROGRAMACIÓ Dl Nif Repetició dels últims programes 0:30 QUI Tt POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys. compartida amb un convidal Un programa de carmi~a MaJagamoa . 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del programa emès el ma~ ella. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mat<!! dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el matlil dia DUOUS, 1 DE MAIG DEL 2003 7:05 MATINAL Música per començar el dia Rd d'obres breus• --- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 11! ril IS. ~ r. ¡j 111. el g;BO C~ DE M0SICA L+~11ues d'estils contrastats i de composrtoiS de tots els temps. Selecció ¡prestnlació a càrrec d'Ignasi Pinal. HANDEL GEORG FRIEDRICH: Concerto grosso n. 2, op. 3. ~ol St Martin·in·the·Flelds. Oidle~;tle Marriner. (12m). VERDI, GIUSEPPE: Requiem. Angela Gheorgiu. Oaniela Barcellona, Roberto Al.lgna I Julian Konstantlnov. Cor de la ràdio sueca. Cor Eric Ericson. Orfeón Donostiarra. Orquestra fl!armOnlca de Berlin. Oir.; Claudi o Abbatfo. (84m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Trio pe¡ apiano, clarinet i VIoloncel, KV 498 ·Kegelstalt". E~uel kl., plano. Richard Stoltzman. cla~net. Yo·Yo Ma, violoncel. (21m). RAVÉL. MAURICE: Tzigane, rapsòdia per aviolí f orquestra. Anne-So~hle Mutter, violi. Orquestra filharmònica de Viena. Dir.: James Levine (10m) RAKHMANINOV, SERGEI: Variacions sobre un tema de Corelli, op. 42. Atkhail Pletnev, plano. (16m). GRElRY. ANORE: Danses VHiageolses. Orquestra de Uège. Oir: Paul Strauss. (18m). 12:00 Ets GUSTOS REUNITS 13:00 NOU PUNT NOU Prisentació deies últimes novetats d:SroQràftques aparegudes al mercat, a clsrec de Montse Agullera 14:00 EHTRE CLÀSSICS 8 dia adia de l'actualitat m-JSlcai.RealiiZat per Xavier Chavarria. 15;00 UN MÓN DE MÚSIQUES ~illa! per Jordi Rou ra. 15:30 SO DE COBLA La mús~ea i les acllvitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piftol. 16:05 AFONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espai tematic d& catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benlto Jamet Bowman VIVALDI, ANTONIO: Salve Regina RV 618. . J. Bowman, contra-tenor. The Klng's Consort. Oir.: R. King. (17m). KUHNAU, JOHANN; "Ach, denk ich zwar, meln liebster Jesu", ària per a contratenor. Ja~ Bowman, contratenor. The Klng's Cl!nsort. Oir.· Robert King. (3m). HANDEl, GEORG FRIEDERiCH: "Eternal SOUrte et light divine·, fragment inicial de rOda per l'Aniversari de la Reina Anna. James 8owman, contratenor. Cor de la cattdrat d'Oxford: The Acadamy ol Arc~,! MusiC. Oir; Si mon Preston l!icn). • ~· BENJAMIN: ·sweeter than ~Bowman. contratenor. Benjamin P1ano. (4m). ~N. GEORG PHILIPP: "Weg m11 Ja gtlt'gen Fruchten". cantata. ~ Bowman, contra-tenor. The ~nos Consort. Dir.: R. King. (12m). RCELL, HENRY: 'Sound the tromper. MtChael Chance I James Bowman :o'rat~nor. Jana Coe, violoncel. Òavld lller, tiorba. Robert King, c(avecl. (3m). ~DEl, GEORG FRIEORICH: 'O lairest 'Sala~ lhousand latr•, ària de l'oratori u• .!<mesBow G. man, contratenor. Susan !00• soprano. The King's Consort. 0nl ~. Robert King. (3m) !7:00 GRANS OBRES . l0:1oELS GUSTOS REUNITS ~~~de VlctOria Palma que _ llarSubirà. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA M0SICA Presentat per Alfred Celaya. Obres da MODEST MUSSORGSKI, JOHN WILLIAMS i FRANZ liSlt: MUSSORGSKI, MODEST: Una nit a la muntanya pelada WllliAMS, JOHN: Treesong, per a violí i orquestra. USZT, FRANZ: Ce qu'on entend sur la montagne, poema simfònic n. 1. Àngel Jesús Garcia, violi. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Oir.: Jan latham Koenig. CONCERT enregistrat per Catalunya Música ei dia 5 d'abril del 2003 a l'Auditori. TEMPORADA 200213. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Músfca. Realitzat per Carles Lobo. 1:30 CAPSA DE MOSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS RepettCió del programa emès el mateix dia.. DIVENDRES, 2 DE MAIG DEL 2003 7:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butil elf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. VERDI, GIUSEPPE: "la Traviata•, preludi de l'acte I. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Oir.: José COIIado. (4m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. S. op. 67. Orquestra Revolucionària i Romàntica Oír.: John Eliot Gardiner. (32m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Oie Zulriedenheit' (la satisfacció), KV 349 "Komm, lleber Zilher. komm· (Vine, dolça citara, vine), KV 3S1. dos lieder amb acompanyament de mandolina. Oominik Orieschnig, soprano. Walter WOrdinger, mandolina. (Sm). GRANADOS, ENRIC: Trlo amb plano op. 50. Trio Beaux Arts. (25m). HAGEN, BERNARO JOACHIM: Concert per a llaüt, dos violins, viola i violoncel. Hopklnson Smith, llaüt. Chiara Banchini, David Plantler, violins. David Courvolsier, viola. Roel Dielliens, violoncel. (14m). SCHUBERT: "Rosamunda, princesa de Xipre", D.797. Anne Salle von Otter, mezzosoprano. Cor Ernst Senil. Orquestra de Cambra d'Europa. Oir.: Ciaudio Abbado. (60m). RAVEL, MAURICE: Jocs d'aigua. Philippe Entremont. piano. (Sm). STRAVINSKJ, IGOR: la consagració de la primavera (l'adoració de la terra). Orquestra Simfònica de Sant Franclsco. Dir- Mtchael Tilson Thomas. (16m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la mosrca i les activitats del món da la cobla. Realitzat per Ignasi Plnol. 16:05 A FONS ELS INT~RPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació; Eulàlia Benllo. GI LI, RICARD: "Shakin'the Drac". la locomotora Negra (Sm). ROOGERSJHART: "Biue Moon". la locomotora Negra (5m). ELLINGTON, OUKE: "Somethlng about betieving". la locomotora Negra. Coral Sant Jordi. (7m). ELLINGTON, DUKE: "Almighty god". Núria Rial, soprano. Coral Sant Jordi. locomotora Negra. (1m). TRADICIONAL CATALANA; "Twelve o'clocl< shuffle" (les dotze van tocant). la locomotora negra. (3m). ESPIRITUALIRAZAF: "(Jammin') On Revival Day". BOJ00362 (4m). SMITHJMILLINOER: "Shipyard social function". la locomotora Negra. (Sm). CARTERJWILLIAMS. "When llghls are low". La locomotora Negra. !5m). GERSHWIN, GEORGE: Oh, lady Be Good". La Locomotora Negra (Sm). 17:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI i AGENDA Butlletf de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. HAYDN, FRANZ JOSEPH: "Kyria", de la M1ssa in angustíis, Hob. )()(11:11 "Missa Nelson·. Feiicity Lott. Carolyn Watkinson. Maldwyn Oavies. David Wllson· Johnson. The English Concert Cholr. The English Concert. Oir.: Trevor Pinnock. (Sm). SIBELIUS, JAN: Serenata per a violf I orquestra, op.69 n.2. Julian Rachlln. violi. Orquestra Simfònica de Pittsburgh. Oir.: Lorin Maazel. (8m). RESPIGHI, OTTORINO: Obertura del ballet "la boutlque fantasque". Orquestra Simfònica de Montréal. Oir.: Charles Outoit. (Sm). GRANADOS, ENRIC: "El majo !Imido". "El tralat~ y el punteado", ·Amor y odio", "Calie)eo•. quatre tonadlllas. Teresa Berganza. mezzo-soprano. Octet de Viol.loncels Conjunto lbérico. Oir.: Elias Arilcuren (1m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: ValsScherzo. op.34. David 01strakh. violi. Vladtmir Yampolski, piano. (Sm). OENNIS I ADAIR: "Everything happens torne·. Nat King Cole, veu.Ouintet de George Shearing. Orquestra de corda. Dir.: Ralph Carmichael. (3m). SCHUMANN. ROBERT: Segon moviment del Trio amb plano n. 3, op. 11 O. Trio Beaux Arts. (6m). FALLA, MANUEL OE: Dues danses de 'la Vlda Breve". Katla i Marlelle labèque. piano. (7m). BERLIOZ, HÉCTOR: Preludi de l'Acte 11 de "Els troians a Cartago". Orquestra Simfònica de londres. Dir.: Colin Davis. (6m). ANONIM: "Adagio", del Concert per a clavicèmbal i corda. Janos Sebestyén. Orquestra de Cambra Franz Llszt. Dir.: Janos Rolla. (6m). HOFFSTEN, LARSON: Catorze hores d'amor Monlca Green. Membres d'El musical mês petit. (3m). PIAZZOLLA. ASTOR: Verano Portaño. Gustava Them, guitarra. (Sm). WEBER. CARL MARIA VON: ' Agnus Dei", de la Missa solemnis n. 1 "Missa del caçador·. Solista vocal. Cor i Orquestra Simfònica de Bamberg. Oir.: Horst Steln. (Sm). CAMP. MANEL: "Poesia secreta". "Culde·sac" i ·comiar. de la Jazz Suite. Joan Garrobé, guitarra. (9m). STRAUSS, RICHARD: "Introducció" i "Don Quixot i Sancho Panza", del poema simfònic Don Quixot. op. 3S. Ulrlch Koch, viola. Mstislav Ros1ropovitx, violoncel. Orquestra filharmònica de Berlin. Oir.. Herbert von Karajan. (9m). MORALES, CRISTÓBAL DE: "Parce mlhl domine", del Ofllclum defunctorum. Jan Garbarek, saxo. The Hilliard Ensemble. (7m). 22:00 BUTLLETr I AGENDA Butlletf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MOSICA Presentat per Alfred Celaya Obres de JOHANN SEBASTIAN BACH • XAVIER MONTSALVATGE i DIMITRI XOSTAKOVITX.: BACH, JOHANN SEBASTIAN: Concert de Brandenburg n. 2, BWV 1047. MONTSALVATGE, XAVIER: Concierto del Albacln. XOSTAKOVITX. DIMITRI: Simfonia n. 10. op. 93. Salvador Martínez. flauta. Dolors Chiral, oboè. Vicent Oliver, trompeta. David Baflesteros, violi. Ursula Oútschler. clavicèmbal. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya Dir.: Josep Pons. Enregistrat per Catalunya Música el dia 15 d'abril del2000 a l'Auditori de Barcelona TEMPORADA 1999/2000. (130m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 HIOROG~N El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant 1:30 CA.PSA DE MOSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateiX dia s -... e. .!:;! e ~' ¡¡· 222 ~ ::3. e i! ¡¡;¡· ¡;;¡ E E 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repeltció del programa emès el mateix dia. ;:l S' ;¡;¡; .... .:;! 9 ei' ;r 222 ~ :::l. ..., so e e; ¡;¡¡ ¡¡;¡ E = po 10 DISSABTE, 3 DE MAIG DEL2003 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Agullera. 10:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals I Pere Andreu Jariod. 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música ant1oa realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés i Àlex Robles.Repeticló del programa emès dijous passat. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Malagarrlga. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat muslcai.Realilzílt per Xavier Chavarrla. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 RAZZLE DAZZLE El teatre musical I els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per XaVier Salvà Repetició del programa emès dilluns passat 17:00 GRANS OBRES Selecció i presentació a càrrec de Raimon Colomer. 20:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Alex Gorina. 21:03 CATALUNYA JAU Un programa d'Albert Mallolré. 22:00 SOLISTES l'entrevista conduida per Joan Vives. 23:00 El CLUB 49 la música vista pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. 0:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofnl. Repetició del programa emès dimarts passat. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:00 QUI T~ POR DEL SEGLE XX? la música dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmlna Malagarriga. Repetició del programa emès dimecres passat. 2:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals I Pere Andreu Jariod. Repetició del programa emès el mateix dia 3:00 El GRAN SEGLE El programa de musica antiga realitzat per Joan Vives. Repetició del programa emès el mateix dia 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. DIUMINGE, 4 DE MAIG DEL2003 6:00 A FONS EL CICLE DE LIED. l'espai temàtic de Catalunya Mús1ca. Selecció I presentació: Eulàlia Benlto. Repetició de l'espai emès dimarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte. 8:00 MATINAl Música per començar el d1a que selecciona i presenta Montse Agullera. 10:00 MAGNIACAT El programa de múSica religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan VIVeS. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Burés i Àlex Robles.(Reemissió de programes d'arxiu). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musicai.Realít:z¡¡t per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. Repetició del programa emès el divendres passat 17:00 UNA TARDA A l 'ÒPERA Realitzat per Jaume Radigales. VERDI, GIUSEPPE: otello. 21:03 CATAlUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 ASSAIG GENERAL El programa documental de Catalunya Música. Una proposta realilzílda per Raimon Colomer i Joan VIVes. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els músics nous i retrobar-nos amb els clàssics de sempre. Selecció i presentació a càrrec d'Alfred Celaya 0:00 MOSICA INTIMA l'espaí cambrlstic que selecciona i presenta Pilar Subirà. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. Repetició del programa emès dilous passat. 2:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Ralmon Colomer. Repetició del programa emès el mateix dia. 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès el mate1x dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. DIU.UN51 5 DE MAIG DEL 2003 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.l'espai temàtic de Catalunya Música.Seleccló i presentació: Eulàlia Benito. Repetició del programa emès dimecres passat. 7:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletf de notrcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletí de noticies en connex1ó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Músic¡~ . 9:07 CAPSA DE MUSICA Mús1ques d'est11s contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piilol. LEHAR, FRANZ: Obertura de "la Viuda alegre". Orquestra Nacional Filharmònica. Oir.: Richard Bonynge. (Bm). MONTEVERDI, CLAUDIO: 11 Comballmento dl Tancredl e Clorlnda. Solistes vocals. Conoentus Musicus de VIena. Dir.: Nlkolaus Harnoncourt. (21m). BRAHMS, JOHANNES: Simfonia n. 4, op. 98. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: KariBOhm. (42m) REBEL, JEAN FERY: Sonata cinquena per a Violi en ReM. Andrew Manze, violi. Richard Egarr, clavecl. Jaap ter Unden, viola de gamba. (11m). XOSTAKOVtTX. DIMITRI: "Octubre• op. 131 (poema simfònic). Orquestra Simfònica de Góteborg. Oir.: Neeme Jàrvi. (13m). PAGANINI. NICOLO: Quartet op. 4 n. 3. Rainer Kussmaul. violi. Ulrich Koch, viola. Sonja Prunnbauer. guitarra. Marçal Cervera. VIOloncel. (22m). MAHLER. GUSTAV: 5 Rückertlieder. Janet Baker. New Philharmonia Orchestra. Oir.: John Barb1rollí. (20m). MOM POU, FREDERIC: Variacions sobre un tema de Chopin. Josep Colom, plano (23m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTjCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música l les activrtats del món de la cobla Realitzat per ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX. L'espai temàtrc de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. XOSTAKÒVITX, DIMITRI: Quartet de corda n. 14 en fa COPLAND, AARON: Concert per a clarinet. Richard Stolzman. clannet Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Mlchael TIIson Thomas. (17m). SATIE, ERtK: Cinquième Gnossienne. Roland Pónllnen plano. (4m). 17:00 BUTLLET1I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Card us. 20:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletl de noticies on connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. HENDERSONISCOTIIROBBIN: •¡ Miss You So" (T'enyoro tant) Diana KraJI, veu i piano. Russeu ~ guitarra. Christian McBride. conlla!ln (5m). LISZT: Rapsòdia hongaresa n. 15, s 244. Arcadi Volodos, piano. (6m). BENCINI: "Tu es Petrus•. cant pta. A sei voci. (1m). BERKELEY. LENNOX: "AndaotiooAllegretto", 1r mov. del Concert peu guitarra i orquestra. op. 88. Cralg Ogden. guitarra. Northem Sintonia. Oir.: Richard Hickox. (Sm). GRIEG, EDVARD: "La crida de la muntanya", balada per a baríton, cort~ I dues trompes. Kare Bjorkoy. Orquestra Simfònica dl Londres. Dir.: Per Dreler. (6m). LANNER: Maria, vals op. 143. Quartet Alban Berg. (Bm). MOZART: "L'amerò sarò constante", ària extreta de "11 re pastora•. Renée Fleming, soprano. Krista Bennloo Feeny. violi. Orquestra de St .Luke.IJI•· Charles Mackerras. (7m). ARRIETA, PASCUAL EMIUO: "Bnnd~' de Marina. Jaume Aragall. Vfctor de Narke. C01ae Cambra de l'Orfeó Donostiarra. Orquestra Filharmonia d'Espa11y3 Dir.: Rafael Frühbeck de Burgos. (Gm). BEETHOVEN. LUDWIG VAN· Seoon moviment de la Simfonia n. 5. op. 61. Orquestra Simfònica de Xicago. [);(· Georg Solti. (12m). VIVALOI. ANTONIO: Concert op. 9e 'J RV300. Monica Huggett. violí. Raglan l!a~ Plabers. Oir.: Nicholas Kraemer. (9mJ AN NIM: · 1000: Una M1ssaperalai del temps", cants medievals I p~ per a l'Ascensió. Anonymous 4. (Gm). IRAQ: lqa'at (Improvisació collectí'lai Conjunt de música tradicional de Bagdad. (Sm). STRAVINSKI, IGOR: "Obertllra", del ballet Pulcinella. Ensemble lnterContemporaln. Oir: Plorre Boulez. (2m). BIZET, GEORGES: "Siccomeun dl". ària de l'òpera "Els pescadors de perles". Renata Scotto, soprano. Orquestra dirigida per Arturo Baslle i Corrado Benvenuti. (Sm). MENDELSSOHN, FELIX: "Andante",dd Concert per a dos pianos i orques!IJ ~ lab M. Anthony i Joseph Paratore. piaoM Orquestra Simfònica de la RlAS. Df Uros lajovic. (9m) . REl OION[S DE PORTUGAU SOLER. TOTI: "Dansa d'amor". Toti Soler. guitarra. {Sm). 22:00 BUTLLETÍ I AGENDA ButlleU de notícies en connexill amo Catalunya lnlorrnació. Agenda nxss'at de Catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS DE CATALIJIIYI MÚSICA MAHLER. GUSTAV: Simfonia n. 1 "Tità". Jove Orquestra Nacional de C.1tal11'1)'1 Dir.: Manuel Valdivleso. CONCERT enregistrat per Catalun)'i Música el dia 3 de maig del 2003 a l'Auditori. TEMPORADA 200/3. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. ~le¡:ci6 i presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programeli 0:30 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els muslca!S ~ Broadway a Catalunya Música. per Xavier Salvà. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA :.-.., ~1 llli 1:38 CAPSA DE MÚSICA . Re¡JetiCió del programa emès el materx da 4:38 GRAllS INTEGRALS ~IIW dei programa emès el dia. 5:38 ELS GUSTOS REUNITS mateix . RepetiCió del programa emès el materx oa DIMARTS, 6 Dl MAIG DEL2003 7:00 BUnLETf I AGENDA IM!Ieti de noticies en connexió amb cmJunya Informació. Agenda musical de Calalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Aecull d'obres breus. Incloubutlletins Informatius I agendes musN:als. 8;00 BUTLLET( I AGENDA Sutllttl de notrcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUnLETf I AGENDA 6ut!leti de noticies en connexió amb Ca!a!unya lnlormació. Agenda musical ¡re catalunya Mtisi~. ffi CAPSA DE MUSICA MUsiQues d'estris contrastats i de ecmposrtors de tots els temps. Selecció I¡meotació a C<Urec d'Ignasi Pti'lol BACH, JOHANN SEBASTIAN: Concert de Btmoburg n. S, BWIJ 1050. RGiard:no Armomco. Dir.: Giovanni Antonrni. (21m). YIVAlDI, ANTONI O: Concert per a oorda, RV 158. VJrtuosl de Moscou. Dir.: Vlad1mir Spivakov. (Bm). SCHUBERT. FRANZ; Simfonia n. 5, O 485. Slaatskapella Dresden. Dir.: Colin Davis. (29m). Pl.fYEL. IGNAZ: Nocturn per a oboè, dues violes, dues trompes I contrabaix. Concllium Muslcum. (17m). RODRIGO, JOAOUIN: Concert per a piano I orquestra. Joaquln Achúcarro, plano. Orquestra de València. Dir.: Manuel Galduf (30m). BACH. JOHANN CRJSTIAN: Glòria en SalM. Edith Wiens. Gabrlele Schrenckenbach. Adalbert Kraus. Ernst Gerold Schramm. Corde cambra RIAS. Sínfonletta RIAS Betfit Dir.: Uwe Grooostay. (44m). BOROOtN, ALEXANDER: Scherzo de "tRs Vendred1s",lhbre segon (versió Pt1 aorqumra de corda). Orijuestr¡ de Cambra del Sudoest ~a Pfonhe1m. Oir.: Paul ;erer (11m). 1.2:110 GRANS INTEGRALS lObra llera orquestra de Robert ~~· Realrtzat per Raimon 13:110 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats diSCOgràfiQUes aparegudes al mercat, a CiiTeC de Montse Agullera tt:OD BUTlLETí DE NOTICIES 14:04 ENTRE Ci.ASSICS El dia adia de l'actualitat ~~sicai.Aealltzat per ~viar Chavarria. .OO UN MON DE MUSIQUES R~ltzat per Jordi Roura IS:3~ SO DE COBLA , I les actiVitats del món de la ~~ Realitzat per Ignasi Plftol 05 : AFONS . ~CLE DE liED. t:espai temàtic de ny.¡Música. Selecció i ~tó: Eulàlia Benito. SObr AKOVtTX, DMITRI: "Set romances ~mes d'Aiexander Blok" u:uslca Elisabe1h Sò<letstr!im, soprano. Vladlmir Ashkenazy, piano. Membres del Quartet Fltzwilliam. (24m). VIVANCOS, BERNAT: "Tres pregàries per abans d'anar a dormir". Núria Rial, soprano. Bema! V'wancos, plano. (5m). BRmEN, BENJAMIN: Set Sonets de Michelangelo, op. 22. Anthony Rolfe Johnson, tenor. Graham Johnson, piano. (17m). 17:00 BUTllET( I AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VIctòria Palma que presenta Pilar Sublrà. PUCCINI, GIACOMO: "Nessun dorma", ària de l'òpera "Turandoí. Mario lanza, tenor. Orquestra. Dir.: Ray Heindort. (3m). "Don't smoke anymore, please·. Tele Montoliu, piano. (Sm). HANDEL. GEORG FRIEDRICH: "Capricious man·. air de l'escena cinquena. de l'oratori Saül. Julia Vara(jy. Concentus Musicus de Viena. Dir.: Nlkolaus Hamoncourt. (4m). STRAVINSKI, IGOR: "l'li call the coachman, sir", The Rake's progress. Samuel Ramey. Orquestra london Slnfonietta Dir~ Riccardo Chaílly. (Sm). SOUT~ER, RICHARD: "Dotze tñbus". "Twelve tribes". (Sm). DVORAK, ANTONIN: la bruixa del migdia, poema simfònic op. 108. Orquestra Nacional Escocesa. Dir.: Neeme JArvi. (13m). VERACINI, FRANCESCO: Sonata per a flauta de bec i baix continu n. 8 (dedicada al Prfncep Electe de Saxònia). Clemenclc Consort. (10m). CHOPIN, FREDERIC: Vals op.69 n.1, "L'adéu". Vfadlmlr Horowitz, plano. Enregistrament fet al Metropolltan de Nova York, 1'1 de novembre de 1981. (4m). SCRIABIN, ALEXANDER: Últim moviment de la simfonia n. 2, op. 29. Orquestra Simfònica de l'òpera alemanya de Berlín. Oir.: Vladimir Ashkenazy. (Sm). HINDEMITH, PAUL: Amor i Psique (obertura de ballet). Oueensland Symphony Orchestra Brisbane. Dlr.: Wemer Andreas Albert. (7m). WAGNER, RICHARD: El vaixell fantasma. Obertura. Orquestra Simfònica de Xicago. Oir.: Georg Soltt. (11m). VIVALDI, ANTONIO: Concert en Sol M per a dos llaüts 1orquestra de corda, RV 532 (transcripció del concert per a dues mandolines). Julian Bream, llaOt Orquestra Monteverdl. Dir.: John Eliot Gardiner. (11m). SAINT-SAENS, CAMILLE: Dansa Macabra. Op. 40. Orquestra de Paris. Dir.: Daniel Barenbolm. (7m). AMIGO, VICENTE: "Tres notes per dir·te t'esllmo". Pedro Aznar, veu. Mino Cinelu, bateria i percussió. Alfredo Paixao, baix. Rafael Gonüllez, teclats. (Sm). 22:00 BUTLLETI I AGENDA Buutetl de noticies en conneXió amb Catalunya lnlormació. Aoenda musrcal de Catalunya Música 22¡10 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per AHred Celaya. GUSTAV MAHLER. JOHANNES BRAHMS, FRANZ SCHUBERT i HUGO WOLF.: Selecció de lieder. Waltrau Meier, mezzosoprano. Nicholas Carthy, piano. Enregistrament fet per Catalunya Música el 9 de novembre de 2001 al Gran Teatre del Liceu dms del marc de la Temporada 2001·2002. RECITAL WALTRAUD MElER (108m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Altred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetlció dels últims programes 0:30 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallotré. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMECRES, 7 DE MAIG DEL 2003 7:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Aoenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 8UTLLET( I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats 1de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Prñol. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert par a piano i orquestra n. 27, KV 595. Mañà JoAo Pires. Orquestra Filharmònica de la Ràdro de Hilversum. Dir.: Sergiu Comiss1ona. (29m). MENDELSSOHN, FEUX: Símfonra n. 5 "Reforma·, op. 107. Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: John EltOt Gardiner. (28m). SATIE. ERIK: "Prélude de la porte héroiQue du Ciel". Reinbert de Leeuw, piano. (Sm). BACH. CARL PHILIPP EMANUEL: Magnificat. Wq 215. Felicity Palmer, soprano. Halen Watts, contralt Robert Tear, tenor. Stephen Roberts, baix. Cor del Klng's College de Cambndge. Academy of St. Martln·ln· thc-Ficlds. Dir.: Philip Ledger. (43m), AAKHMANINOV, SERGUEI: L'Illa dels morts, poema simfònic op. 29. Orquestra Filharmònica de Berlfn. Oir.: L Maazel. (20m), FRANCHOMME, AUGUSTE: Fantasia sobre El cant de l'adéu, per a violoncel I quintet de corda, op, 9. Ensemble Exploratlons. Dir.: Roel Dieltiens. (Sm). MONTSALVATGE. XAVIER: Concerto :\. Capriccio. per a arpa i orquestra Magdalena Barrera, arpa. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Drr lawrence Foster. (25m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realttzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últrmes noYlltats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aouilera 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavania. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plnol. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espai temàtic de Catalunya Múslca.Seleccló i presentació: Eulàlia Benito. Especial Xavier Montsalvatge Tres divertiments. Allcla de Larrocha, piano. (Sm). Sonatlne pour tvette. Antoni Besses, piano. (9m). Concierto breve, per a piano i orquestra. Allcia de Larrocha. Orquestra Ciutat de Barcelona. Dir.: Garcia Navarro. (24m). L'Arca de Noé. evocacions pianístiques per a la 10ventut Benita Meshulam, piano. (Sm). Sketch. Ramon Coll, pia~o. (3m) 17:00 BUTLLETII AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLET( I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. PIAZZOLLA, ASTOR: Tango final del Doble concert per a bandoneó I guitarra. Daniel Binelll, bandoneó. Eduardo Isaac, guitarra. Orquestra Simfònica de Montreal. Dir.. Charles Dutoit (7m). STRAUSS. RICHARD: Serenata per a instruments de vent. op. 7. Solistes de vent de l'Orquestra de Cambra d'Europa, Dir.: Heinz Hollíger. (1Dm). HANCDCK, HERBIE: •Jane·s Theme· Nicholas Paylon. llügelhom. Mark Whitfteld. guitarra acústica. Chñstian McBnde. contrabaix. (4m). BEETliOVEN, LUDWIG VAN: Rotldo. op. 51 n. 1. Alfred Brendel, piano. (Sm). RAKHMANINDV, SERGUEI: "Vesenniye vodl (Aigües de primmr.~), cançó. Nina Rautlo, soprano. Semion Skigin, piano. (3m). AMARGÓS. JOAN ALBERT: Le cheval de Malva!. Orquestra de Cambra Teatre Lliure. Dir.: Josep Pons. Enregistrament fet per Catalunya Música. (Sm). SIBELIUS. JAN: "Tempo molto moderalo·largamento·AIIegro moderato", primer Simfonia n. 5, op. 82. Orquestre Royal Concertgebouw Dir.: Kirill Kondrashin. (12m). ESCALÉ. RAMON: "Retazos". la Brg Latin Band. (Sm). STRAUSS, JOHANN· Obertura d~Una ~ - = ~ e e;- ¡¡¡¡· 222 ~. .., S' e eg §[ ¡¡;¡ S' -= 11 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ ¡;;¡~ 5I ..,., =:::. El 222 :;¡ :s. ..... ¡;a 5I ..... iif s ~ ... = nit a Venècia·. Orquestra Johann Strauss de Vlena. Oir,: Wtlli Boskovsky. (7m). GERVAISE, CLAUDE: Suite de danses. Musica Anbqua. Dir.: Christian Mendoze. (Sm). SAllE, ERIK: Tres Gymnopédies. Jean-Joel Barbier, piano. (8m). BACH, JOHANN CHRISTIAN: Gran obertura (simfonia) per a doble orquestra, op. 18 n. 1. Orquestra de Cambra Saint Paul. Oir.: Pinchas Zukerman. (13m), KÚNNEKE: "Paso doble". de l'operara "La flama seductora·. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kalserslaulern. Dir: Peter Falk (3m). CAVALLI, FRANCESCO: "O re de l'universa", ària de l'escena IV de l'acte lli, del drama La Callsto. Maria Bayo. Concerto Vocale. Dir.: René Jacobs (Sm). 22:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Ceiaya. Obres de MAURICE RAVEL i XAVlER MONTSALVATGE.: RAVEL, MAURICE: Valsos nobles i sentimentals. MONTSALVATGE, XAVIER: Simfonia de rèquiem . Reflexus·obertura. Cançons negres. RAVEL, MAURtCE: La Valsa. Soprano a determinar. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya. Oir.: Franz-Paul Decker. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 19 d'octubre del2002 a l'Auditori de Barcelona 90è ANIVERSARI de XAVIER MONTSALVATGE.TEMPORADA OBC 2002/3. (122m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 0:30 QUI Té POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartida amil un convidat. Un programa de Carmina Malagarriga. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició dei programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DUOVS, I DE MAIG DEL 2003 12 7:00 BUTLLETI I AGENDA Butlietl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vlves. Recull d'obres breus. Inclou butllellns Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amil Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETf I AGENDA Bullletl de noticies en connexió amil Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya MúSiC?. 9:07 CAPSA DE MUSICA Musiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. MUSSORGSKI. MODEST: "Una nit a la muntanya pelada" (arranjament RlmskiKòrsakov). Orquestra Filharmònica de Vlena. Oir.: Valery Gergiev (12m). VIVALOI, ANTONIO: "Vos aurae per montes•. RV 634. Suzie le Blanc. Teatro Unco. Dir.: Stephen Stubbs. (14m). DVORAK, ANTONIN: Simfonia n. 9 "Del nou món", op. 95. Orquestra Simfònica de Xlcago. Oir.: James Levine. (40m). DEMACHY: Suite per a baix de viola en rem. Jordi Savall. (20m). LISZT, FRANZ: Hamlet, poema simfònic. Orquestra Filharmònic;a de Berlin. Dir.: Zubin Mehta. (15m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Fürchte dich nicht, ich bin bei dir (No tinguis por, jo sóc amb tu), motet BWV 228. Bachcor Stockolm. Concentus Muslcus de Viena. Oir.: Nikolaus Harnoncourt. (9m). SCHUMANN, ROBERT: Concert per a violi I orquestra Gidon Kremer. Orquestra de Cambra d'Europa. Oir.: Nikolaus Hamoncourt (33m). SCHOBERT. JOHANN: Trio per a pianoforte, violi i violoncel, Op. XVI n. 4. Luclano Sgrizzi, pianoforte. Chiara Banchinl, violi. Philipp Bosllach. violoncel. (17m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realitzat per xavier Chavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Reàlitzat per Ignasi PiMI. 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Beníto. Slmon Estes WAGNER, RICHARD: "Ja, Wehe! Weh' über mich!" fragment del final de l'acte lller de l'òpera en tres actes "Parslfal". Simon Estes. Cor I Orquestra del Festival de Bayreuth. Oir.: James Levfne (Sm). KERN, JEROME: "Oid Man River", de "Showboat". Si mon Estes, llaix. Kelly Thomas, piano. Oir.: Cario Franci. (2m). FAURE, GABRIEL: "Ullera me", del Rèquiem op.4B. Si mon Estes, baix. Cor de la Ràdio de Leipzíg. Capella Estatal de Oresden Oir.: Colin Davis. (Sm). VERDI, GIUSEPPE: "Elia giammai m'amO", ària de l'òpera "Don Car1o". Simon Estes. New Philharmonia Orchestra. Oir.: Gaetano Oelogu. (12m). MOZART, WOFGANGAMADEUS: "Ha vlnto Amora··. (La Voce), de l'escena IX de l'òpera en tres actes "ldomeneu", Simon Estes, baix. Mozartorchester. Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (2m). FALLA- HALFFTER: "I:Jncendl dels Pirineus", fragment de la primera part de la cantata escènica •Atlàntida". Simon Estes (Corifeu). Coral Universitat de les liles Balears. Cor polifònica Universitari de La Laguna. Orfeó Navarrès Reverter. Orfeó Universitari Simon Bolivar. Petits cantors de València. Jove Orquestra Nactonal d'Espanya. Dir.: Edmon Colomer. {1m). GOSPEL: "Swing low, sweet chariot", "Nobody knows the trouble l'va seen", "Stteal away to Jesus·. "He's got the whole wortd in Hts hands", espirituals negres. Simon Estes. Howard Roberts Chorale. (15m). 17:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de notfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amil Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. RAVEL, MAURICE: Minuet antic. Phlllppe Entremont, piano. (5m). ROSSINI, GIOACCHINO: Ària de Roslna de l'òpera "EIIlarber de Sevilla" Vesselina Kasarowa, mezzosoprano.Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya de Kalserslautern. Oir.: Peter Falk (6m). POPULAR ANGLESAIDOVETON Greensleeves The Scholars (3m). SAINT-SAÈNS. CAMILLE: · MaestosoAllegro·. 4t mov. de la Simfonia n.3 "amb orgue". op. 78. An1ta Priest, orgue. Orquestra Filharmònica de Los Angeles. Dir.: Zubln Mehla. (7m). PURCELL, HENRI: When on my slck lled llanguish, Z 144. Solistes vocals. Cor del Klng's Consort The Klng's Consort. Oir.: Robert King. (5m). BOU, VICENÇ: Cants de maig, sardana. Cobla Principal de la Bisllal. (3m). DUKAS. PAUL: L'aprenent de llrulxot (Versió per a dos pianos d'Alexandre Rabinovltx). Martha Argerlch, Alexandre Rablnovitx, pianos. (10m). SABATER, ANTONI·OLAF: "La cuesta de los saraos" Joan Garrobé, guitarra. (Bm). FERRER, RAl: ·or. Morlarty, suposo?". David Xlrgu Quartet. (6m). JANACEK, LEO: "Moderato•, segon moviment del sextet de vent Joventut Josef Hon!k, clarinet. Quintet de ven1 Foerster. (Sm). BELUNI. VINCENZO: "Qual sorriso d'innocenza...", ària de l'òpera ·u pirata". Montserrat Caballé, soprano. (4m). BRUCKNER, ANTON: Primer moviment de la Simfonia n. 4 ·Romàntica", en Mi bM. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Colònia. Dir.~ Gunter Wand. (18m). MANCINI, HENRY I MERCER, JOHN· "Charade" Johnny Hartman. veu. Conjunt instrumental. (3m). ANDERSON, LEROY: "El rellotge sincopat", "La màquina d'escriure". Richard Hayman l la seva Orquestra. (4m). BOROOIN, ALEXANDER: Danses polovtslanes del "Prfncep lgor". Beecham Choral Soclety. Royal Phllharmonlc Orchestra. Dir.: Thomas Beecham. (13m). 22:00 BUTLLETf I AGENDA Bullieti de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ElS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Cetaya. Obres de PAU CASALS, JOSEP PRADRÓS, VICEN'ACUÑA, CONRAD SALÓ, FRANCESC CASSÚ. JOAH J01j¡ BEUMALA. EMILI SALÓ. RICARD VILADESAU, RAFEL SUBIRACHS I ENRIC MORERA.: Selecció de~ Josep Gispert, tenora. Santi Molas. percussió. Cobla La Principal de¡¡ Bisbal. Dir.: Francesc Cassú. CONCERT enregistrat per Cataluoya Música el dia 6 de desembre del 20031 la biblioteca Joan Triadú de Vic. VERDAGUER EN SOLFA. (68m). 0:00 NOCTURN Música per acallar ei dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ Dl Nn Repetició dels últims programes 0:30 JAZZ AL CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lo bo. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès ei ma:líl dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el ma::¡¡ dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el"* dia. DIVENDR15,9DE.MAIG DEL2003 7:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda must.ll de Catalunya Música. 7:05 MATINAl Música per començar el dia presentl:l per Joan Vives. Recull d'obres breus Inclou llutlletlns informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musiQI de Catalunya Música. 8:06 MATINAl (Segona hora del programa). 9:00 BUTlLETi I AGENDA Butiletl de noticies en connexióamb Catalunya Informació. Agenda musici de Catalunya MúsiC?· 9:07 CAPSA DE MUSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de 1ots els temps. Setecol I presentació a càrrec d'Ignasi Piñol HANDEL, GEORG FRIEORiCH: Wall! Music (MOslca aquàtica). Suite n. 1. Orquestra Barroca d'Amsterdam lli! Ton Koopman. (35m). BEETHOVEN,LUOWIG VAN· Conc8l per a piano n. 3, op. 37. Stetan litwln, piano.Orquestla Simfllnica SWR de Baden-Ballen i Freiburg. Dir.: Michael Gielen (3-4m). JANACEK, LEOS: Amarus, canl3~ Kvetoslava Nemeckova. soprano. leo Marian Vodicka, tenor. Vaclav Zí1Sk. llariton. Cor Filharmònic Txec. Orquestra Filharmònica Txeca. Dit; Char1es Mackerras. (29m). DOPPLER, FRANZ: Record aMme. Adelina Pattl, paràfrasi sobre temes ól l'òpera La Sonnambula deBelllm per 1 dues nautes i piano, op. 42. Robert Aitken. Per Oien. Gelr Henni/IÇ Braaten. (7m). RIMSKI-KORSAKOV, NICOLAI: Scheherazade. Orquestra del Royai Concertgebolfol. Dir.: Rlccardo Chailly. (47m). KODALY, ZOLTAN: Adagloperaviolat piano. (Bill' Klm Kashkashian. Robert Lavin. ¡. 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer . - - Real 16:~ El te Broc per: Pro¡: 11:0 Sele PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA :}¡ ;s. 3¡ 13:00 NOU PUNT NOU f'r¡sen1aCiÓ de les ultimes novetats i!SCO!Iràfiques aparegudes al mercat. a iJmC ~ Montse Aguilera t4:00 aUTl.LETf DE NOTICIES 14:D4 ENTRE CLÀSSICS sd!a ad~ del'actualrtat ~'SIULReall!zat per ~viar Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MUSIQUES Reahtzat per Jordi Roura. 15:30 SD DE COBLA ta músiCa i les act1vitats del món de la c:obl.t Reall!zat per Ignasi Pinol 16:05 AFONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai tmlic de Catalunya Música. Selecció 1 presentació: Eulàlia Benllo. TURULl, XAVIER: Trfptlc tonal. Josep Fuster, clarinet. Quartet Gllnka (13m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Quintet per aclarinet en La M. KV 581. Josep Fuster, clarinet Quartet Gllnka. {34m). 11:00 BUTLLETII AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Ql!aluoya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 11:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació reali12ada a partir de les fiE!iCiCnS dels nostres oients. Presentació acàrrec d'Olga Cardús. 28:00 BUTLLETII AGENDA &ili!eti de noticies en connexió amb CatWoya Informació. Agenda musical P.Cataruoya Música. 28:45 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DE CAIXAfÒRUM El CAff ZlMMERMAN 0:00 NOCTURN llúska per acabar el dia. Selecció i p¡mntació: Alfred Celaya. PROGRAMAciÓ Dl NIT Repetició dels últims programes B:30 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix óa 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ElS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix da ~,10DEMAIG R2003 i:IIO MATINAL LIJSica per començar el dia que se.ltCJOna i presenta Montse Agullera. 1t.Go ATOT COR Ei¡woçrama de música coral realitzat P!l Mart Canals i Pere Andreu JariOd. 11:00 El GRAN SEGLE BJIIOOrama de música antiga realitzat 11!1' Joan VIVes. t2:83 PENTAGRAMA Proglima de divulgació musical. Guió i IW<tzació: Pere Burés I Àlex Robtes.Repeticló del programa emès 4t¡ous P8Ssat. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una seleCCió de Montse Agullera que Presenla Carmina Malagarriga 14:00 ENTRE CLÀSSICS . Resum setmanal de l'actualhat ~~~I.Reai~at per Xavier Chavarrla. ' . UN M NDE MÚSIQUES REalitzat per Jordi Rou ra 16:00 RAZZLE DAZZLE . ~ ll!atre musical i els musicals de pero:ay aCatalunya Música. Realitzat 'ller Salvà. Repetició del ~;o:ma emês dilluns passat. · GRANS OBRES ~i Presentació a càrrec de Raimon Colomer. 20:03 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 21 :03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Nbert Mallofré. 22:00 SOLISTES L'entreVIsta conduida per Joan VIVes. 23:00 EL CLUB 49 La música vista pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. 0:00 CANÇONS, DE MATINADA les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. Repetició del programa emès dimarts passal PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:DO QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartldà amb un convidat. Un programa de Carmlna Malagarriga. Repetició del programa emès dimecres passat. 2:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc canals i Pere Andreu Jariod. Repebcló del programa emès el mateiX dia 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vrves. Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Nben Matlolré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors ,programes de la setmana passada DIUMENGE, 1 1 DE MAIG DEL 2003 6:00 AFONS EL CICLE DE LI ED. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benlto. Repetició de l'espai emès dimarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona 1presenta Montse Aguilera. 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Burés i Alex Robles.(Reemissió de programes d'arxiu). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguílera que presenta Carmina Malagarrlga. 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarrla. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Reall12at per Albert Reguant. Repetició del programa emès el divendres passat. 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA Realitzat per Jaume Radlgales. GOUNOD, CHARLES: Romeu I Jullela. 21 :03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. 22:00 ASSAIG GENERAL Et programa documental de Catalunya Música. Una proposta realitzada per Raimon Colomer i Joan Vives. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els múSics nous i retrobar-nos amb els clàssics de sempre. Selecció i presentació a càrrec d'Alfred Celaya. 0:00 MÚSICA INTIMA l'espaí cambristiC que selecciona 1 presenta Pilar Subirà. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música Realitzat per Carles Lobo. Repetició del programa emès dijous passat 2:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona I presenta Raimon Colomer. Repetició del programa emès el mateix dta. 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga reall12at per Joan Vrves. Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Nbert Mallofré. Repetició del programa emès el mateix día. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguílera. Resum dels millors programes de la setmana passada. DIU.UNS, 12 DE MAIG DEL 2003 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.l'espaí temàtic de Catalunya Música.Seleccíó i presentació: Eulàlia Benrto. Repetició del programa emès dimecres passat 7:00 BUTLLETI i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETII AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de notfcles en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots ets temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Pillo!. SAINT-SAÉNS, CAMILLE: "El Carnaval dels animals". Ensemble Musique Oblíque. (24m). FLETXA. MATEU: La Justa. ensalada. Collegium Vocale de Colònia. Oir.: Wolfgang Fromme. (12m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Simfonia n. 36, KV 425 ·unz· Orquestra Reial del Concertgebouw. Oir.: Nikolaus Harnoncourt. (40m). SANZ, GASPAR: Suite en Mi. Jorge Fresno, guitarra. (12m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Concert per a piano i orquestra n.2, op.44. Emíl Gullels. Orquestra Simfònica de l'URSS. Dir.: E. Svetlanov. (39m). GADE, NIELS WILHELM: Quartet de corda en FaM "Benvinguda i comiat• Quartet Kontra. (22m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: Concert per a Viola en Sol M. Música Antiqua de Colònia. Oir.: Reinhard Goebel. (11m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon COlomer. 13:00 NDU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats díscogrclf1ques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTUETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realll2at per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benlto. STRAVINSKI, IGOR: "La consagració de la primavera• Orquestra de Parfs. Dir.: Daniel 8arenbolm. (35m). WEILL, KURT: "La Balada de la Magna Carta", cantata per a cor mixt, narrador, solistes vocals i orquestra, amb text de Maxwell Anderson. Jane Henschel, narrador. Noel Tyl. Joacllim calaminus. Helmut Clemens. Pro Musica Kòln. Orquestra de la Ràdio de KOin. Dir.: Jan Latham-Ktïníg (15m). 17:00 BUTLLETf I AGENDA Bullleti de noticies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga cardús. 20:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletl de notfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VIctòria Palma que presenta Pilar Subirà. MONTEVEROI, CLAUDIO: Madrigal del Cinquè llibre: "l'amo. mia vila". Concerto ltallano. Dir.: Ronaldo Alessandrlni. (5m). SCHUBERT, FRANZ: Primer moviment (Allegro ma non troppo) del Quartet de corda n.13 "Rosamunda", op.29, 0.804. Quartet Mosaiques. (15m). DONJON, JOHANNES: Bamboche, per a flauta piccolo i piano. Jean-Louis Beaumadier, piccolo. Jean Koerner. piano. (2m). MENDELSSOHN, FELIX: "Singet dem Herm eín neues líed" Salm 98, op. 91. Cor Simfònic 1Orquestra Gulbenkian. Oir.: Michel Corboz. (Sm). VIVALDI, ANTONIO: Concert de cambra RV 103. Marion Verbruggen, flauta da bec. Paul Goodwin. oboè. Dennis GOdbum, fagot. John Toll, Clavicèmbal. (10m). NAZARETH. ERNESTO: "Batuque" i "Odeon· {tango brasileiro). Luiz de Maura castro, piano. (6m). ALFONS XEL SAVI: Por nos de dulia tirar. cantiga. La Capella Reial de Catalunya. Hespèrion XX. Dir.: Jordi Savall. (Bm). SCHUMANN, ROBERT: "Andante-allegro mallo vivace", 1r mov. de la Simfonia n. 1 "Primavera•, op 38. Phllarmonia Orchestra. Dir.: ChrisHan Thlefemann. (12m). GASULL, FELIU: Cançó de bressol. Maria del Mar Bonet, veu. Feliu Gasull, guitarra (3m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: "Gieichwie dar Regen und Schnee vom Himmel talli'' (Aixl com la pluja i la neu cauen del cel), cantata BWV 18. Barbara Schlick, soprano. Christoph Prégardlen, tenor. Kiaus Menens. baix. ....;;¡ .::::! ...e ;;;;- e¡' ¡¡¡· 222 ~ ::::¡, ¡a. e ~ ¡¡¡;¡· ~ E 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA BERG, ALBAN: Concert per a violi I orquestra "A la memòria d'un àngel". Pmchas Zukerman, violi. Orquestra Simfònica de Londres. Oir. P1erre Boulez. (27m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al meroat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETi DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per xav1er Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jord1 Roura. 15:30 SO DE COBLA La música lles activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plnot. 16:05 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai tematlc de catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. SCHUBERT, FRANZ: Schwanengesang, cicle de lieder O. 957. Dietrich Fischer·Oieskau, baríton. Gerald Moore, piano. (48m). 17:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb PROGRAMACIÓ DE NIT Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. Repetició dels últims programes 17:05 LA TARDA DEL'OIENT 0:30 RAZZLE DAZ2LE Programació realitzada a partir de les El teatre musical i els musicals de peticlons dels nostres oients. Broadway a catalunya Música. Realitzat Presentació a càrrec d'Olga Cardús. per xavier Salvà. 20:00 BUTLLET{ I AGENDA 1:30 CAPSA DE MÚSICA Butlletl de noticies en connexió amb Repetició del programa emès el mateix Catalunya Informació. Agenda musical dia. de Catnlunya Música. 4:30 GRANS INTEGRALS 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix Una selecció de Victòria Palma que dia. presenta Pilar Subirà 5:30 ELS GUSTOS REUNITS SCHUBERT. FRANZ: ·cançó dels RepetiCió del programa emès el mateix esperits sobre l'aigua· D 714, per a cor dia d'homes a vuit veus i orquestra. (segona versió) DIMARTS, 13 DE MAIG Cor Monteverdl. Orquestra AlharmOnlca DEL2003 de Vlena. Dir.: John Eliot Gardlner. 7:00 BUTllETi I AGENDA (12m). ButlleU de noticies en connexió amb SAlNT-SAENS, CAMILLE: Introducció i Catalunya Informació. Agenda musical rondó capriccioso, op. 28, per a violi i de Catalunya Música. orquestra. 7:05 MATINAL Henryk Szeryng. Orquestra Nacional de Música per començar et dia presentada l'Opera de Monte-cario. Oir.: Edouard per Joan Vives. Recull d'obres breus. van Remoortel. (9m). Inclou butlletins informatius i agendes COUPERIN, FRANÇOIS: "Les Bancades musicals. mlsti!rieuses",. 8:00 BUTLLETII AGENDA Davitt Moroney, clavecl. (2m). ButlleU de noticies en connexió amb MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Catalunya Informació. Agenda musical Simfonia en Re M, KV 38. de Catalunya Música. The Academy ol Ancient Music. Dir.: 8:06 MATINAL (Segona hora del Jaap Schróder. (3m). programa). FALLA. MANUEL OE: serenata andalusa. 9:00 BUTLLETf l AGENDA Alícia de Larrocha, piano. (6m). Butlletl de notic1es en connexió amb MOODY, JAMES: Primer moviment del Catalunya Informació. Agenda musical Quintet per a harmònica I quartet de de Catalunya Música corda. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Tommy Reilly. Quartet Hlndar. {6m). Músiques d'estils contrastats ¡ de HOLLAENDERILEIBMANN/EMERILOUIG compositors de tots els temps. Selecció UY,PIAF/: "Want to buy somo llluslons", i presentació a càrrec d'Ignasi Pinol. "They call me naughty Lola", DVORAK, ANTONIN: Rapsòdia eslava. "l:Accordéoniste", "La Vle en rose·. op. 45 n. 3 cançons de Dietrich i Plaf. Orquestra Simfònica de Montréal. Dir.: Ute Lemper. Jefl Cohen, piano. RIAS Charles Outo1t. (13m). Slnlonietta. Dir.: John Maurecí. BRUCKNER, ANTON: Simfonia n. 6 (13m). Orquestra Simfònica SWR de Baden· VIVALDI, ANTONIO: Concert en Si m per Baden i Frelburg. Dir.: Michael Gielen a corda i clavicèmbal (57m}. Concerto l<llln. (Sm). PURCELL, HENRY: Dido i Enees, Opera ELLINGTON, DUKE: "Day dream I en tres actes. Prelude to a kiss· Véronlque Gens. Nathan Berg. Sophie André Previn, piano. Mundeli Lowe, Marln-Degor. Claire Brua. Les Arts guitarra. Ray Brown, baix. {Sm). Aorissants. Oir. William Christie. STRAVINSKI, IGOR: La ConsagraCió de (52m). la Primavera, 5 extractes (versió per a ELGAR, EOVARO: Serenata per a corda, duet de pianos). op. 20. Anne Shasby i Richard McMahon. duet Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Paul de p1ano. (7m). Goodwin. (12m). Cor l Orquestra Barroca d'Amsterdam. Dir.: Ton Koopman. (13m). GARNER I ALLEN: "Solitalre" John Hicks, piano. (5m). DEVIENNE, FRANÇOIS: Primer moviment del concert per a flauta n. 8. James Galway, flauta. London Mozart P1ayers. Oir.: James Galway. (10m). RASPALL, ELISABET: "Els teus ulls són transparents". Elisabet Raspall, piano. Chris Hlgglns. contrabalx. (3m). 22:00 BUTLLETi I AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA GOLOSMITH, JERRY: Música de cinema. Orquestra SimfOnica de Barcelona I Nacional de Catalunya. Oir.: Jerry Goldsmith. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 9 de ma1g del 2003 a I'Audilon. TEMPORADA 200213. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. ;z ;¡;;- .¡ e Ét ¡¡;,¡ 222 ;:;;l ::;, ¡;. 5I ~. e. ...~ = 14 CHEVALIER, MAURtCE: Moi. avec une chanson Maurice Chevalier. Orquestra dirigida per Raymond Lelèvre i Paul Mauriat. (2m). STORACE, BERNARDO: Sei Partlte sopra "La Follia" per a clavecí Gianpietro Rosato, clavecl (4m). HAYON. FRANZ JOSEPH: Primer moviment del concert per a violoncel en Oo M, Hob. Vllb:1. (arran¡. per a trompeta solista) Sergei Nakariakov. trompeta. Orquestra de cambra de Wúrttemberg-Heilbron. (Sm). BERLIOZ. HECTOR: "Somnis-Passions Largo-Allegro agitato e appasslonato assai". de la Simfonia Fantàstica, op. 14. Orquestra de Cleveland. Oir.: Pferre Boulez. (14m). ALMARAN, CARLOS: "Es la historia de un amor· Tete Montoliu. piano. Eladio Reinon Quintet. (7m). 22:00 BUTLLETi I AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de PIOTR IUCH TXAIKOVSKI, JOHANNES BRAHMS i RICHARD STRAUSS. Anna Tomowa-Sintow, soprano. Helmut Oertel, piano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 29 de maç de 1993 al Gran Teatre del liceu. RECITAL. Obres de TXAIKOVSKI, BRAHMS i R.STRAUSS. (68m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia selecció i presentació: Alfred Celaya. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS RepetiCIÓ del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMECRES, 14 DE MAIG DEL 2003 7:00 BUTLLETII AGENDA Butllelf de notietes en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals 8:00 BUTLLET( I AGENDA Butlletl de notiCies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETi I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Gatalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. selecció i presentació a c.\rrec d'Ignasi Plñol. VIVALOI, ANTONIO: Concert per a flauta RV 438. Janet See. Phllarmonla Baroque Orchestra. Oir.: Nícholas McGeoan. (10m). SCHUBERT. FRANZ: Simfonia n. 6. o 589"Petita". Orquestra Royal Concertgebouw, fk. Nikolaus Hamoncourt. (36m). TOURNIER. MARCEL·LUCIEN· •Ali!•.: canta la pluja de tardor", peça Ptl a' arpa. Jutta Zoff, arpa. (4m). RAKHMANINOV, SERGUEI: Les Campanes, op. 35. Sergel Larin. tenor. Natalla Milc~. soprano. Yurí Mazurok. baríton Cer¡ del Teatre Bolxoi. Orquestra Sirn!àc.Q de Moscou Oir.: Dmitrl Kitaenko. {38m). VAUGHAN WILLIAMS, RALPH: Fsobre un tema de Thomas TalliS. Academy of Sl Martln-ln·the-Aelds. Oir.: N. Marríner. (15m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Conr.e.1 per a orgue op. 4 n. 1, HWV 289. Herbert Tachezi. Concentus Musb¡¡ 11! Viena. D1r.: Nikotaus Hamoncourt (14m). MARTINU, BOHUSLAV: El turó de les tres llums. Vladimir Oolezal. Richard Novak. PeU Hanlcinec. Jan Hora, orgue. Veus masculines del Cor de la Ràdio de Praga i del Cor Mixt KOhn. Dir.;~ KOhn (19m). HAYON, FRANZ JOSEPH. Simfonàll. 88 London Mozart Players Dir. Jane Glover (20m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presenlacló de les últimes nowtalt discogràfiques aparegudes al mercal.l càrrec de Montse Aguileta. 14:00 BUTLLETi DE NOTiCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualrtat musicai.Realitzat per xavier C~1 . aru 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música l les activitats del món dl D cobla. Realitzat per Ignasi Plftol. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO. L'espaí temàtic de Catal~ Música.selecció i presentació: Ell'i:a Ben ito. BRAHMS, JOHANNES Concert per I plano I orquestra n. 2, op. 83. Maurizio Pollini, plano. Orquestra Filarmònica de Berlin. Dir: Claud.o Abbado. (49m). 17:00 BUTLLETI I AGENDA Butil oti de noticies en con!lfxió aml catalunya Informació. Agenda f1U(i de Catalunya Mlis1ca 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a parbr de 1!S peticions dels nostres olenls. Presentació a càrrec d'Olga Cardús 20:00 BUTllETi l AGENDA Butllat! de noticies en conneK!ó~ Catalunya Informació. Agenda de Catalunya Música. 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma QU! presenta Pilar Subirà. GLIÈRE, REINHOLO: "Andante•, d!i Concert per a soprano coloratural orquestra, op. 82. Natalle Dessay, soprano. Orques1ra Simfònica de Berlin Oir.: Micha!i Schonwandt {9m). ANÒNIM. La Gala de campdevtnti ~ dansa tradicional catalana Cobla Sant Jordi. Oir.: Jord• IJÓC'• (i; BARTOK, BÉLA: Tres rondós s~ cançons populars, Sz 84 Andr4s Schiff, piano. (Sm). - - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 5,0 lk liò;t H liJa,¡ ::ors 'O~ a ~la¡¡¡ DUOUS, 15 DE MAIG VERDI. GIUSEPPE: Libera me {Missa DEL2003 per aRossiní), versió del1869. CliStiJla Gallardo-Dom.1s, soprano. Cor i 7:00 BUTLLETI I AGENDA OrQuestra Simfòmca de Milà Gluseppe ButlleU de notícies en connexió amb VffilL Oir~ RiecardO Cha1lly. {12m). Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. ;\UER. CARL MARIA VON: Obertura 7:05 MATINAL óODeron·. Música per començar el dia presentada O!Q¡reStra Simfònica de la_ Ràdio de per Joan Vives. Recull d'obres breus. 8dl1eld- Dir.: Rafael Kubellk. (9m). Inclou butlletins informatius i agendes HARRISON. G.: "Foryou blue" musicals (Arran¡atnent de Matthew Barley). 8:00 BUTLLETI I AGENDA ViXtoria Mullova. violi Steve Smrth, Butlletí de noticies en connexió amb guitacra. (3m). Catalunya Informació. Agenda musical DELIUS, FREDERIC: Summer Evenlng. de Catalunya Música. OrQuestra Rlharmònica de londres. 8:06 MATINAL (Segona hora del Oir.: Vemon Handley. (Sm). programa). TELEMANN. GEORG PHILIPP: "Es 9:00 BUTLLETI I AGENDA sagne uns Gol1" (Déu ens beneeixi), ButlleU de notfcies en connexió amb motet. Catalunya Informació. Agenda musical Cor i Orquestra Barrooa de Magdeburg. de Catalunya Música. Dir: Lo!har Hennlg. (2m). 9:07 CAPSA DE MÚSICA MOMPOU, FREDERIC: Escenes Músiques d'estils contrastats i de d1nfallts. compositors de tots els temps. Selecció M1quel Farré, piano. (10m). I presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. MENDELSSOHN, FELIX: Obertura i cor ROSSI NI, GIOACCHINO: la Cenerentola, iniciJI de l'oratori Elies, op. 70. obertura La Chapelie Royale. Collegium Vocals. Orquestra de la Royai Opera House, D¡questra dels Camps Elisis. Dir.: Covent Garden. Oir.: Cario Rízzi. (9m). l'tl!lippe Herreweghe. (Sm). STRAUSS, RICHARD: "Morgen!"op_ 27 KIIATXATURIAN, ARAM: Tercer n. 4, ·oas Rosenband", op. 36 n. 1, mownent del concert per a violi. "Uebeshymnus•, op. 32 n. 3, tres lieder. 1\uggíero RICCi, violi. Orquestra Chrlstine Schiiler, soprano. Orquestra lilarmònica de Londres. Dir.: Anatol e Filharmònica de Berlin. Dir· Claudio Fis1oolarl (11m). Abbado. (10m). AIMRGOS. JOAN ALBERT: "Tango MARX. JOSEPH: Concert en mim per a català" piano romàntic. Montserrat Gascón, flauta. xavier Coll. Marc-André Hamelin, piano. Orquestra gtjtarra. (3m). de la BBC Escocesa. D1r.: Osmo vanska. (37m). SIBELIUS. JAN: Andante festivo, per a SCHUlZ. HEINRICH: 8 madrigals orquestra de corda, italians. Orquestra Simfònica de GOteborg_ Oir.: Concerto vocale. Oir.. René Jacobs. 'leeme JlJVi. (Sm). (25m). ROOGERS: "My funny Valent! ne". RESPIGHI. OTIORlNO: Antics aires i Johnny Hartman. veu. Mikio Ma suda, danses. p~no. Yoshlo lkeda, contrabaiK. CBC Vancouver Orchestra. Oir.: Maria Molohiko Hlno, bateria. (Sm). Bernardi. (53m). 22:00 BUTLLETI I AGENDA RAVEL, MAURICE: "Valsos nobles i Butliatl de noticies en connexió amb sentimentals". Catalunya Informació. Agenda musical Sviatoslav Richter, piano. de Catalunya Música. Enregistrament fet a Praga, el 2 de 22¡10 ElS CONCERTS OECATALUNYA selembre de 1965. (16m). MUSICA JOACHIM, JOSEPH: Obertura "In Presentat per Alfred Celaya. memorlam Helnrich von Kleisr, op. 13. Obres de BENJAMIN BRITIEN i Orquestra Simfònica de la RAdio de JOt!ANNES BRAHMS.: BRITIEN. Stul1gart. Dir.: Meir Mlnsky. (1Om). BtNJAMIN: Concert per a piano i 12:00 GRANS INTEGRALS orquestra n. 1, op. 13. BRAHMS, Realitzat per Raimon Colomer. JOHANNES: Simfonia n. 1, op. 68. 13:00 NOU PUNT NOU Albert Giménez Atenalle, piano Presentació de les últimes novetats ~ue:a ~iutat de Barcelona. Oir.. drscogràliques aparegudes al mercat, a rtrn~ càrrec de Montse Agullera. ~·~RT enreg1strat per Catalunya 14:00 BUTLLETI DE NOTfCIES llus~ta el dia 3 de maig de 1992 al 14:04 ENTRE CLÀSSICS I'Qu de la Música Catalana. BRITTEN: El dia a dia de l'actualitat ~a plano i orquestra n. 1, op. musicaLRealitzat per xavier Cllavama MS: Simfo01a n 1 op 68 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES (19m¡. • ' . . Realitzat per Jordi Roura 8:to NOCTURN 15:30 SO DE COBLA M.ísica per acabar el dia. Selecció i La música i les actiVitats del món de la llresentaciO: Alfred Celaya. cobla. Realitzat per Ignasi Pinal. 16:05 AFONS PROGRAMAció Dl NIT LES VEUS DEL SEGLE. l'espai temàtic Reoeticl6 deis últims programes de Catalunya Música. Selecció 1 presentació: Eulàlia Benito. 0:30 0~1 rt POR DEL SEGLE XX? Ellsabeth Schwarzl(opl la múSICa dels últims cent anys STRAUSS. RICHARD: "Frúhling", dels ~mpartjda amb un convidat Quatre últims Lleder. ~ OOrama de Cannina Maiagarrlga Ellsabeth Schwarzkopf. Philharmonla :30 CAPSA DEMÚSICA . Orchestra. Oir.: Herbert von Karajan. ~~eticíó dei Programa emès el mateix (3m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Ària 4:30 GRANSINTEGRALS de le nozze di Fígaro ~tieló del programa emès el mateix Ellsabeth Schwarzkopf. Philharmonia Orchestra. Dir.: John Pritchard. (Sm). 5:30 ELS GUSTOSREUNITS SCHUBERT, FRANZ: "An Sylvia" (A del programa emès el mateix Sflvia), lied D. 891. Elisabeth Schwarzkopf, soprano. Gerald un - :PEtcló Moore, piano. (3m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN· Ària de Fidelio. 8isabelh Schwarzkopf. Philharmonla Orchestta. Dir.: Alceo Galliera. (4m). WAGNER, RICHARD: •Einsam in tniben Tagen·. ària de tacte lr de l'òpera "lohengrin". Elisabeth Schwarzkopf, soprano. Philarmonia Orchestra. Oir.: Walter Süsskind. (6m). SUPPÉ, FAANZ: "Hab'ich nur deine Uebe", de l'opereta Boccaccio. Elisabelh Schwarzkopf, soprano. Philharmonia Orchestra. Oir.: 011o Ackermann. (3m). STRAUSS, RICHARD: Escena final de l'òpera "Caprlcclo" Elisabeth Schwarzkopl. Philharmonla Orchestra. Dir.: Otto Ackermann. (18m). SCHUMANN, ROBERT; 2 lleder op. 78, n. 1 i n. 2. Elisabeth Schwarzkopl Dietrich FischerDleskau Gerald ~oore, piano. (Sm). 17:00 BUTllETII AGENDA Butlletí de notrcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús 20:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletí de notícies en connexló amb Catalunya lnlomnació. Agenda musical de catalunya Música 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subira. VIVALOI, ANTONIO: Concert per a violoncel i orquestra, RV 412. Ofra Hamoy. Orquestra de Cambra de Toronto. Oir.: Paul Robinson. (9m). ALKAN, CHARLES: Primer moviment. "20 anys", de la Gran Sonata per a piano, op. 33 "Les Quatre Edats• Marc André Hammelin, piano. (Sm). ELUNGTON/MILLS: •11 don't mean a thlng".(1974) Ella Fitzerald. Tommy Fianagan. Joe Pass. Keter Bells. Bobby Ourham. (7m). LLOANSf, LLUfS: La darrera florida, sardana. Cobles Mil.lenàrla I Sant Jordi. Oir.: Jesús Ventura. (Sm). "My one and only Jove•, tema inclòs en la banda sonora del film "leavlng en las Vegas·. Sting, veu, acompanyat al plano. (4m). SERMISYIFUENLLANA: Tant que vivray. Orphénrca Lyra. 01r.: José M1guel Moreno, Vihuela i direcció. (Sm). LECUONA. ERNESTO: "locura·. "Romàntica· i "Poètico". tres valsos. Huberal Herrera, piano. (11m). ANONIM: Marxa irlandesa. Narciso Yepes. gurtarra (3m). BACH. J.Ch.: Primer moviment de la simfonia op. 18 n. 6. Acadèmia de Música Antiga de 8er11n. (4m). BEAMER: Kalena kal. Keola Beamer, George Keoki Winston. guitarres. (4m). SATIE, ERIC: •Je te veux· (Et vull), vals cantat Felicity Lott, soprano. Graham Johnson, piano. (4m). MENOELSSOHN, FELIX: Saltarello, quart moviment de la slmlonla n. 4, op. 90. "Italiana". Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.. John Eliot Gardlner. (Sm). BRUCH, MAX: Primer moviment del concert per a violi i orquestra n.1, op.26. Yehudi Menuhin, violi. Philharmonia Orchestra. D1r~ Walter Susskind. (Sm). vAzouEZ t FUENLLANA: ·ouelete de ml, senor.~·, "De los alamos vengo madre·. Carlos Mena. conttatenor. Núria Rial. soprano. Orpllénica lyra. Oir.: José M!Quel Moreno. (Sm). HANDEL. GEORG FRIEORICH: Primer moviment del concert per a orgue. op. 4 n. 4. Marie-Claire Alain, orgue. Orquestra Barroca de Freiburg. Dir.: Gottlried von der Go!tz. (4m). MONK. TEHLONIUS: Trinkle Tinkle. John Coltrane, saxo tenor. Thelonious Monk, piano. Wilbur Ware, baix. Shadow Wilson, bateria. (7m). SCHUBERT, FAANZ: Wlnterreise (Viatge d'hivern), 3 últims lieder. Kurt Moll, baix. Cord Garden, plano. (Sm). 22:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de notrcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de JOSEP BARó, CÀNDID CANDI, ANTONI JUNCA, JOSEP MARIMON, VICENÇ ACUÑA, JOAN LLUIS MORALEDA, JOSEP SERRA, HONORAT VILAMANYÀ. LLU[S ALBERT i ENRIC MORERA.: Selecció d'obres Cobla Sant Jordi Ciutat de Barcelona. Dir.: Jordi león. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 19 de gener del 2003, a la sala del Col.legl Salesià de Sant Josep, de Barcelona. CONCERT DE SARDANES. HOMENATGE DEL FOMENT DE LA SARDANA A JACINT VERDAGUER I SANTALÓ. COMMEMORACIÓ DEL CENTENARI DE LA MORT DEL POETA 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia Selecció i presentació Alfred Celaya. ,... ¡¡ - .$ a ~- i'j' 222 ;:;! ::::! . ..... S" PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:30 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia DIVENDRES, 16 DE MAIG DIL2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletí de noticies en conneXió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals 8:00 BUTLLETI I AGENDA Butlleti de noticies en conneXIó amb Catalunya Informació. Agenda musical do Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa) 9:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musloal de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE M0SICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. GLINKA. MIKHAIL: Obertura de l'òpera "Ruslan i Lyudmila". a e: ¡¡¡· ~ E 15 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA -= = .:;; 9 ~' ¡]' 222 BBC Philharmonic. Oir.: Vassily Sinaisky. (Sm). TXAIKOVSKI. PIOTR ILITX: Simfonia n. 5, op. 64. Orquestra del Concertgebouw. Oir.: Bernard Ha1tinlt (50m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Arranjament per a cor a capella de l'all de la SUtte n. 3, BWV 1068. The Swingle Singers. (4m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Badinerie de la suite n. 2, BWV 1067 (arranjament per a cor a capella). The Swmgle Slngers. (lm). RAKHMANINOV, SERGUEI: Concert per a plano i orquestra n. 3, en ra m.. op. 30. Arcadi Volodos, plano. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: James Levine. (41m). MENDELSSOHN, FELIX: "La primera nit de Walpurgls", balada de Goethe per a solistes, cor f orquestra, op. 60. Brigitte Balleys, contralt Frieder Lang, tenor. GUles Cachemaille, barfton baix. Cor i Orquestra Gulbenkian. Dir.: Mlchel Corboz. (35m). TURINA, JOAOU[N: Trio amb plano n. 2, op. 76. Trio Beaux Arts. (15m). BONET, NARCIS: Homenatge a Gaudi. Orquestra Ciutat de Barcelona. Oir.. Josep Pons. (9m). 12:00 GRANS INTEGRALS RealitZat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLET[ DE NOTiCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SD DE COBLA l a música lles activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piftol. 16:05 A FONS ELS INT~RPRETS CATALANS. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. MOZART, WOLFGANGAMADEUS: Sonata per a piano KV 457. Alba Ventura. (12m). GRANADOS, ENRiC: Coloquio en la reia (del primer llibre de "Goyescas"). Alba Ventura, plano. (11m). PROKOFIEV, SERGUEI: Cinc sarcasmes, op. 17 Alba Ventura. (11m) CHOPIN, FRÉOÉRIC: Balada en sol m. n.1, op. 23 Alba Ventura, piano. (15m). 17:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Mús1ca. IJAa ~ccló de Montse Agullera que 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitZada a partir de les • ~-..;. ¡p~se~ta Carmina Malagarríga. ~ • .ti.~.14:00, ENTRE CLÀSSICS peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. '· '· , R.esum setmanal de l'actualitat inusicai.Realitlat per Xavier Chavarria. 20:00 BUTILLETf i AGENDA 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Butlletí de noticies en connexió amb Realitzat per Jondi Roura. Gatalunya Informació. Agenda musical 16:00 RAZZLE DAZZLE de Catalunya Música El teatre musical i els musicals de 20:1 o ELS GUSTOS REUNITS Broad1vay a Catalunya Música. RealitZat Una selecció de Victòria Palma que per Xavier Salvà Repetició del presenta Pilar Subirà. programa emès dilluns passat. 22:00 BUTLLETÍ i AGENDA 17:00 GRANS OBRES Butlletí de notícies en connexió amb Selecció 1 presentació a càrrec de Catalunya Informació. Agenda musical Raimon Colomer. de Catalunya Música. 20:03 l 'AUDIOVISUAL 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA Un programa d'Àiex Gorlna. MÚSICA 21:03 CATALUNYA JAZZ Presentat per Alfred Celaya. Un programa d'Albert Mallofré. Obres d'ALFONs· X El SAVI, 22:00 SOLISTES FRANCISCO CORREA DE ARAUXO, L:entrevista conduida per Joan ViVes. JOHANNES HIERONYMUS 23:00 EL CLUB 49 KAPSBERGER i TAROUINO MERULA I La música vista pels que la pensen: la TOBIAS HUME.: Selecció d'bres veu dels compositors catalans. Un d'aquests compositors. programa realitza! per Raimon Colomer. Montserrat Figueres, soprano. Roll Uslevand, llaút i tiorba. Jordi savall, lira PROGRAMACIÓ DE NIT d'arc i viola de gamba. CONCERT enregistrat per Galalunya Repetició dels últims programes Música el dia 18 d'agost de 1995 a la 0:00 CANÇONS, DE MATINADA Basflica de Montserrat CONCERTS Les cançons d'avui I de sempre D'ESTIU A MONTSERRAT. CANTICA RealitZat per Albert Mallofré. Repetició BEATAE VIRGINIS. (105m). del programa emès dimarts passat 0:00 NOCTURN 1:00 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? Música per acabar el dia. Selecció i La música dels últ1ms cent anys, presentació: Allred Celaya. compartida amb un convidat. Un programa de Garmlna Malagarriga. PROGRAMAQÓDENIT Repetició del programa emès dimecres passat. Repetició dels úttims programes 2:00 A TOT COR 0:30 HIDROGEN El programa de música coral realitZat El programa de les noves músiques. per Marc Canals I Pere Andreu Jariod. RealitZat per Albert Reguant. RepetiCió del programa emès el mateix 1:30 CAPSA DE MÚSICA dia. Repetició del programa emès el mateix 3:00 EL GRAN SEGLE dia. El programa de música antiga realitZat 4:30 GRANS IHTEGRALS per Joan Vives, Repetició del programa Repetició del programa emès el mateix emès el mateix dia dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Un programa d'Albert Mailofré. Repetició del programa emès el mateix Repetició del programa emès el mateix dia. dia. 5:00 NOU PUNT NOU DISSABft, 17 DE MAIG Presentació de les últimes novetats DEL 2003 discogràfiques aparegudes al mercat, a 8:00 MATINAL càrrec de Montse Agullera, Resum dels Música per començar el dia que millors programes de la setmana selecciona i presenla Montse Agullera. passada. 10:00 A TOT COR B programa de música coral realitZat DIUMINGI!, 18 Dl! MAIG per Marc Canals i Pere Andreu Jariod. DEL 2003 11:00 El GRAN SEGLE 6:00 A FONS El programa de música antiga realitzat EL CICLE DE UEO. L'espai temàbc de per Joan VIVes. Catalunya Música. Selecció i 12:03 PENTAGRAMA presentació: Eulàlia BeMo. Repetició de Programa de diwlgació musical Guió i l'espai emès dimarts realització: Pere Burès i Àlex 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Robles.Repetició del programa emès Repetició del programa emès el dijous passat dissabte. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona i presenla Montse Agf.& 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religiOsa Cll! selecciona i presenta Raimon~~ 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música amiga ~:tm per Joan VIVes. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgaciq musicaJ. ~. rearrtzació: Pere Bures i Alex Robles.(ReemisSió de programes crn 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera q!ll presenta Garmina Malaganiga. 14:00 ENTRE CLASSICS Resum setmanal de l'actualitat musfcai.Realitlat per Xavier CIJMrr¿ 15:05 UN MÓN OE MÚSIQUES RealitZat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques Realitzat per Albert Reguant. R~ del programa emès el divendres passt 17:00 UNA TARDA A L'OPERA ReaAtzat per Jaume Radlgales BERLIOZ, HECTOR: Beatriu i Bene4dl. 21:03 CATAlUNYA.IAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 ASSAIG GENERAL El programa documental de Catab.)1 Música. Una proposta rearrtzada p!l' Raimon Colomer i Joan VIVBS. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els müs.'es e retrobar-nos amb els clàssiCS de sempre. Selecció i presentació aeh d'Alfred Celaya. 0:00 MÚSICA ÍNTIMA L:espaí cambñstic que selecciona 1 presenta Pilar Sobirà. PROGRAMACIÓ DE Nft Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música RealitZat per Carles l obo. RepetiGiò 11!1 programa emès dijous passat 2:00 MAGNIFICAT El programa de música reRgioSa q>J! selecciona i presenta Raimon Co!!WI'If. Repetició del programa emèsel malel dia. 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música anllga real<!li per Joan VIVes. Repellcló del proo!iTi emès el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré Repetició del programa emès el INZl dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presenlació de les últimas !IOI'e!tl discogràfiques aparegudes al mer:tl càrrec de Montse AguUera. Res~t:l! millors programes de la setma'li passada. PETICIONS DE LA TO\ ll OA DE L'OIENT: Tclòfon: 93-202-35-35 Fu: 93-3()6.92-01 F~.Moil: t.nrdodrloirntiDrntradlq.rom Catolun~n ~lú•io• BRi..~ p~ Ebre, \font>ià i Ril,.,r n d 'Rbrt: 102.;;. T<'rr• Alt.o: 97.3. Priorat: 92. 2. All Camp. Baix Camp, Bai.< p.-r cumarq"<• (F.If). Fr-.JIItncieo clr Conta d• ll•rb.-ràl Tarrnf~On~•• 10 5.4. Baix Ponedè.: 105.9 . CarÑWH, Nogue,..., Pla d' l lr¡:dl . ~c·prra, Sc•¡oià i l 'l'f!"ll: 9 1.9. Carr o..f: 91.9. Ah Pencdi:t. ~~·J'I¡i i Re'l!'tl'<là: 102. t . Baix JJob,...ftal. Baredonèt, Vallè$ Occideut.ol i Vallh Oritntal: 101.5 . .'lfa•~•m•• 96. 1/101.5. O.Ooa: 100. 5. Solsooèl!: 119.7. c...-~ n :.tanyr '16,7. La !'dva: 96 .7/88.7. Rm Em pordà: 87.8196.7. Alt Em¡>Ordà i Ro--••116: 90.8/87.6193.7/96.7. Carr ob<a: 97.1. RipoDf.f: 100.5/105.8. 16 88.·~. Alt I r~rll: 88.6. Pallan Juuà i Pall.us Sobirà: 88.6. Val d'Art~ru 92.8/101.2. __- ~ ~ ÒtX!Ií. • .Sui! lfh:} IQII Wni -Els professionals sabem que 110 ens podem fiar d'uun enregistrament. na interpretació impecable, perquè pot ser totalment -Aleshores, ¿és més factible gravar a l'estudi? artificial. Jo faig una mitjana de cinc-cents a sis-cents -Per al tècnic és molt diferent. I.:estudi dóna certalls per a un disc enregistrat en directe! Però això no tes facilitats i al mateix temps impediments. Per desmereix el treball del músic. Cada cop es tendeix exemple, et priva de comptar amb una part de la més cap a la perfecció, així !et feina del tècnic i prosonoritat -que t'ofereix la sala de concerts-, que ductor consisteix a suggerir al músic allò que és mihas de crear artificialment. D'altra banda, des de llorable per aconseguir un producte la perspectiva dels intèrprets, impecable. Cal dir que per fer això aquests en un estudi se senten és imprescindible que el tècnic i poc emparats. Per a ells l'estuproductor sigui alhora músic. UN CONCERT EN di és molt fred. ·I quant a la veu? DIRECTE ADMET LA -Quant temps cal per fer un -Podem arribar a l'extrem d'aïdisc? PRESÈNCIA DE SOROLLS, llar ~otes, reafirmar-les. A vegades -Depèn de la dificultat. Però PERÒ EN UN ENREGISTRAfins 1 tot traiem respiracions o les aproximadament es poden deMENT EL SOROLL NO ÉS posen! allà on cal. Fins i tot podem dicar uns quatre dies a l'enresolucwnar problemes de dicció. JUSTIFICABLE. gistrament i dues setmanes al ·AI_eshores, ¿no és imprescindimuntatge. Tot i així es pot arrible disposar d'una bona veu? bar a estar treballant fins a dos -Tenir un bon instrument vocal és mesos en el muntatge d'un disc. lle~essari perquè, per exemple, el timbre de veu no és -¿Podríem afirmar que la gran aportadó tecgatre modificable. No es tracta de falsejar, sinó de minològica -quant a suport- ha arribat amb el disc llorar, de corregir errors. Sempre treballem amb difecompacte? rents ~ersions d'una mateixa peça, així el resultat que -Efectivament! El disc de vinil no dóna qualitat ~~Jetx no ~s un producte artificial, sinó un compenperquè distorsiona molt. Amb la digitalització hem d e les mtllors parts de cada una de les versions. Un arribat a un nivell de qualitat molt elevat. Però els ~tements sobre el qual més treballem és la suquant a suport encara tenim un pro~lem~, ~és que presst61e sorolls -un fenomen inevitable quan es graels discos compactes són de setze btts. Atxi, encava e¡~ d~recte-. Un concert en directe justifica per si ra que nosaltres treballem amb una quantitat de ma~etx la presència de sorolls. Però en el cas d'un enbits més elevada, vint-i-quatre, finalment el màsfief':trament, el soroll no és justificable. Fins i tot el ter que surt al mercat és un compacte de setze bits. ~ll ;,Posar ~na sordina a una trompa, o passar el Per tant. encara hi ha la possibilitat de millorar la un partttura són elements que es perceben, en qualitat en aquest aspecte. La producció artística: un aspecte poc conegut de la indústria del disc registrament. aquest es podrà repetir, tot i que el directe també permet fer correccions a posteriori. -Com neix el projecte de realitzar un disc? -L.'i11ici d'una producció es pot enfocar de ma11eres diferents. A vegades, per exemple, parteix de preguntar-nos per què no fem quelcom que no s'hagi fet abans, com aro reunir dos intèrprets que mai no hagin treballat ju11ts,jasi· gui per afinitat o per contrast. Hi ha altres projectes que s'i· nicien perquè en aquell aspecte hi ha un buit, i es busca ur1 sistema perquè l'edició sigui especialment acurada desdr bon començament. Si això és així, pràcticament sempres'ar· riba a bon port. Si sorgeixen dubtes des del principi, alt!· hores la feina es complica. perquè cal prendre moltes den· sions a cada moment, i hi ha el perill constant que el P"-' jec/e no s'arribi a fer. Hi ha multitud de projectes quen• mencen però que no arriben a materialitzar-se, o bé que es materialit:en d'una manera diferent de com aquests /unit~ per JORDI SALAZAR ROY estat acarats en w1 principi. -Un cop que el projecte s'ha engegat, per quines fases p;!isa el disc fins que aquest és ja un producte acabat? -En què consisteix la tasca del productor discogràfic? -La gravació és, sens dubte, la fase més importall/, I ~ft -Aquesta és una pregunta de la qual molta gent no sap cop aquesta s'ha realitzat, jo sempre prefereixo deixarrr la resposta, perquè hi ha la tendència de confondre el proposar el material durant un temps, ja que d'aquesta ma· ductor artfstic, que és qui està pendent que tot sigui al seu nera es pot l'aforar molt millor quan es reprèn. Tot el que lloc durant el procés d'elaboració d'un disc, amb el pros'ha gravat es munta posteriorment, i és aleshores qua., ductor econòmic. que és qui edita o subvenciona el prot'adones si tot allò coincideix amb el que vas escoltarend duc/e. La me11a feina és la primera d'aquestes dues. l'esmoment de l'enregistrament. Durant el muntatge també s'ei· trie/ament artística. ludien, de manera paral·lela, els aspectes del disseny gràfit -Quins criteris artístics cal tenir en compte a l'hora d'asdel disc. Un cop ja estan enllestides aquestes dues tasqueJ, sumit· la producció d'un disc? el disc ja està a punt per ser comercialitzat. -N'hi ha un que és fonamental per al bon trajecte de la -A l'hora de dur a tenne la realització d'un disc, ¿hi pe· producció, que és aconseguir que surti a la llum el millor sen més els factors econòmics o els artís· que té l'intèrpret. Sovint un sol aspecte tics? favorable no és suficient i va en de-Aquest és un fet que depèn molt~ ~ tri ment d'altres, de manera que cal '? l'època, ja que hi ha moments decng E L GRAN OBJECcrear un equilibri entre els diversos i d'altres de més eufòria. Hi ha casOJ. TIU DE LA PRODUCCI Ó factors. per exemple, en què costa més quec -Què resulta més fàcil, enregistrar disc vagi agafantforma, i a PegadeshJ! ÉS QUE SURTI EL un disc amb un artista ja consolidat, de renunciar a coses que tu persone~ ~ o bé potenciar nous talents? ment creus que seria molt bo que esfer MILLOR QUE TE -És un fet que depèn de/tipus de sin, i et veus obligat a dimitir del P~ L' I NTÈRPRET. disc i també de l'intèrpret. En realitat. jecte perquè veus que allò, pel fet quti~ ~ totes les produccions són semblants, gui, no tira endavant. L'important. f'!": ~~~~~~~~~~~~~ però no n'hi ha dues d'idèntiques; i és que tothom pensi que la feina qul's~ aleshores es pot donar el cas que qui és fent valgui la pena, independentment de l'èxit que posllcèlebre i ja té ulla gran experiència pot tenir aspectes que riormenl el disc pugui obtenir. siguill similars als d'un debutant, i viceversa: a vegades -¿Però pot succeir que el projecte no es tiri endavant¡x"t· un que comença pot donar sorpreses molt agradables, com què es pensa que després no es vendrà? si des de sempre hagués treballat en estudis de gravació. -Bé, de fet hi ha una quantitat immensa de discos ~11' ' J Tot i això, en general sempre és molt millor treballar amb venen, i sense un suport econòmic determinat senaórf.. es consagrats. ja artistes cil que arribessin a fer-se. D'altra banda, en aquestsmv -En el moment de fer un enregistrament, ¿és millor l'esments la indústria està travessant un periode d'una cerl• tudi o el directe? crisi, que fa que les coses es mirin de manera me11ysger.f· -El directe sempre té un fet artístic immediat que és el rosa que en atires èpoques. Tot i això, a vegade~ .es I/on~ públic, amb lt1 qual cosa es produeix una comunicació un disc sense gaires esperances que es vengw1, sarpl molt especial entre l'intèrpret i qui l'escolta. En un eslu. t' nen/ment, té una bona acollida. di, on únicament hi ha la presència dels productors i dels -En termes globals, ¿creu vostè que el disc esta esdel ~ tècnics, aquesta comunicació amb l'oient és molt més absnint un producte cada cop més comercial que no pas Ctl tracta, perquè f 'llas d'imaginar com serà el públic poten, tural? ciat al qual va dirigit el disc. Tècnicament, però, la gra-Suposo que hi ha de tot, però un disc és, dal'alll del• vt~ció en estudi sempre et dóna una certa tranquil·litat, un fet cultural d'unes característiques pràcticamelll PII).J perquè saps que si es produeix alguna errada durant l'en- ANTONI P ARERA FoNs (MANAco R, MALLORCA, 1945) ÉS AVUI DIA UN DELS PRODUCTORS DISCOGRÀFICS MÉS I MPORTANTS DELS P AÏ SOS CATALANS, AMB UN AMPLI CURRÍCULUM OBTINGUT DESP RÉS D'HAVER COL-LABORAT AMB DIVERSOS SEGELLS, TANT DE CASA NOSTRA COM MULTINACIONALS, I DE TREBALLAR EN PRÀCTICAMENT TOTS ELS GÈNERES MUSICALS. EN L'ENTREVISTA SEGÜENT ENS PARLA o ' ALGUNS ASPECTES DE LA SEVA PROFESSIÓ. bi ¡lll· artis· olt dl gioses, perquè et permet escoltar a casa la música que tu I iva molt bona per donar a conèixer aquesta música. Les rols i en el moment que vols. La gravació, però, també té crisis ocasionals del sector, però. fan que a vegades la u11 factor d'una certa pen,ersitat, ja que és com una mentimúsica contemporània sigui mirada també amb una cerda que, al mateix temps, ha de resultar convincent, i ha de ta cautela. tenir la soll'ència necessària perquè no desmereixi des del -De quina manera està afectant la indústria discogràpunt de vista artístic. No negaré tampoc que hi ha molts cafica la proliferació del fenomen de la pirateria? sos en què el disc esdevé un producte exclusivament co-Pel que tinc entès, està fent molt de mal, ja que remercial, de màrqueting i grans inversions, i en què l'èxit presenta una violació absoluta dels drets d'autor, i és es produeix de manera gairebé prefabricada. quelcom que afecta tant l'intèrpret com l'editor. fo crec, -Avui dia, en quina situació està la indústria discogràfica però, que és w1 fet que s'està controlant cada vegada més, catalana? tot i que, evidentment, resulta molt difícil d'eradicar, per·)o crec que hi ha alls i baixos, com sempre ha passat. Hi què és wt delicte que ja fa molt de temps que es cornet i ha èpoques de més èxil i d'altres de més i11quietud, però jo està molt estès. La qüestió repercuteix molt en la indús110 crec que sigui una qüestió exclusiva tria, és ciO/; perquè s'estan venent uns de! tlisc en català, sinó que passa una discos que haurien de circular pel nuca a tot arreu. Tot i això, també cal sistema convencional, i en canvi t~nir present que el comprador de múels ven una gent que no paga cap srca en català pertany a una minoria. meua d'impostos, i que actua comEL COMPRADOR -¿Pot, aquesta indústria, competir pletament al marge de la legalitat. amb les grans multinacionals del secDE MUSIC EN CA-Quins as¡x.>ctes d'un disc eaJ potor? tenciar perquè aquest tingui una ' PERTANY A TALA . ·)o !lo parlaria ben bé de competènbona recepció? Cia, smó_m~s a.viat de convi11ència, ja -lo crec que el més important, UNA MIN ORIA. qu~ e~ P_uhllc duna multinacional pot a banda que hi hagi qualitat i que co~nadr~ molts cops amb el d'editores sigui una obra feta honestament i mes petites. amb els millors recursos possibles, -¿~i ha algun repertori concret que és que la gent conegui que e:àsteix. calgut treure a la llum des de Ics disLa inversió per fer saber que una graCOgràfiques catalanes? vació s'està realitzant o que ja està al mercat és força costosa, ja que cal repetir el missatge moltes vegades i de di. ·Bé, sempre s'ha dit que hi ha molta música de compoferents maneres. El fet de la publicitat no només com:110~ ~·aquí que 110 només està pendent de ser gravada, sinó porta un cost, sinó també uu risc. ja que a la gent potser ~~~~ e estr~nada, i que està des de fa temps guardada en arno li interessa el producte, per molt bona que sigui la xtus. De mtca en mica, però es van enregistrant alm mes coses ò ' o• campanya duta a terme. I/i ha lnolts discos que, d'a.'pe~ encara és molta la feina que queda per fer. questa manera. passen totalment desapercebuts. ~I P~l que fa a la música contemporània? -¿Els compradors habituals dc discos acostumen a ser el fi é, ¡o crec que eu els nostres dies es té molt en compte , enomen de la música contemporània ¡·a que moltes orexigents? ~uestres l'I · ' en el seu reper-El comprador que no és un expert, sinó un afeccionat, wn 111closa de manera natural 10 • p jo crec que té una intuïció especial a l'hora de ~onsu­ C!~· del que fa al disc, sempre hi ha hagut editores preomir productes culturals, wt fet que passa no nomes amb de 1~ .e~ per aquesta qüestió, i les gravacions d'aquest tipus el disc, sinó també amb el cinema i amb altres espectators tstca reben algun tipus d'ajut o sub11enció. Molts edicles. Si una producció agrada, l'èxit s'escampa moltes vemúsi:~~~~ la voluntat expressa de posseir en el seu catàleg gades sense necessitat de fer cap tipus de publicitat. avantguarda, i jo crec que aquesta és una inicia/ JENNIFER LARMORE JENNIFER LARMORE, UNA DE LES MILLORS MEZZOSOPRANOS DEL PANORAMA OPERÍSTIC ACTUAL, ENS OFERIRÀ EL ROL TITULAR EN EL MUNTATGE DE L'ÒPERA DE GLÜCK Orfeo ed Eurídice DEL GRAN TEATRE DEL LICEU. APROFITANT LA SEVA ESTADA A BILBAO, ON VA INTERPRETAR L'ÒPERA DE HANDEL Alcina, ENS VA CONCEDIR AQUESTA ENTREVISTA, EN QUÈ VAM REPASSAR LA SEVA TRAJECTÒRIA, LES SEVES INQUIETUDS, LA SEVA EXPERIÈNCIA, LA SEVA OPINIÓ SOBRE L'ÒPERA QUE HA D'INTERPRETAR I ALTRES TEMES, TANT MUSICALS COM VITALS. El suggestiu ofici de mezzosoprano -Quan i com va començar a interessar-se per la música? -Tot el meu ambient familiar estava envoltat de música. Amb sis anys vaig començar a estudiar piano i la meva mare em va dir que tenia aptituds per a la música. Després d'uns anys vaig començar a cantar en el cor de l'església i la gent m'anirnava a estudiar cant. -Per què es va decidir a ser cantant? 30 210 -Als 15 anys més o menys, ja que la meva veu als 14 estava madura, amb el canvi de la meva veu, encara que després ha continuat evolucionant. Des de molt jove sabia que per la meva veu podia dedicar-me al cant i especialment a l'òpera, ja que tenia facilitat per a la coloratu ra. Vaig anar cantant amb molta cura diferents papers, des d 'Orfeo fins a Daüla, que eren títols que em recomanava el meu professor. Als 17 anys vaig entrar en un college i allí vaig decidir definitivament dedicar-me a aquest art. -Com va ser la seva educació musical a partir d'aquí? -Aquest college estava orientat principalment per a instrumentistes i gent que es volia dedicar a la docència musical. El departament de cant era molt petit, i jo estava allí sola, jove i innocent, per la qual cosa em van suggerir anar a la secció de música de la Universitat de Princeton (New Jersey), que és on vaig acabar els meus estudis. Alhora que estudiava vaig formar part d'un cor important de Nova York, cosa que em va permetre posar-me en contacte amb la vida musical d'aquesta ciutat i fer tot el repertori simfonicocoral a les principals sales de la ciutat i amb orquestres, solistes i directors de primera magnitud, com Zubin Metha, fantàstic músic i amb un gran sentit de l'humor. També vaig poderterm accés a nzoltes representacions al Mt1 i escoltar i aprendre de primeres~· gures, cosa que, sent tan jove, f1!1 f&l molt feliç. Tot això ho combmar~ amb els estudis de cant, en elsqudf el meu fantàstic professor ••a ltlll' el gran encert de descobrir la na/li' rali tat de la meva veu, i així l'O [1f' servar aquesta impostació natural regalada per Déu, i pràctic~ melit stfl' se gairebé treballar la tècmca, perrP no tenia grans problemes, em1·a ptt' metre gaudir molt d'aquest penodt d'ensenyament en el qual el seu trt· ball es va reduir a deixar que la mt va veu evolucionés naturalmen~. J -Hi ha qui diu que la seya veu, 1~ que la d'altres mezzos, te, s~g?~ ~ registres, diferents colors, 1 a!XO ,. i! valora negativament. -A mi m'encanta aduar. ~.operot!f. drama i música, i com que Iopero~· permet utilitzar la meva. veu emtll I/ant-la a situacions dtferents.pif R E T aquest motiu també tinc col~rs diferents per expressar aspectes diferents. És ¡•eritat que hi ha gent que pen~a que això són problemes vocal~ o tecnies, però s'eqf1i11oquen. No h1 h_a cosa més avomda que una veu zgual sempre en tots e~s registr~s, és avor;it ¡monòton, a mes de ser mexpress1u. Uso la nu!l'a veu per actuar i això preral per sobre de tot, i així m'ho han ensenyat les cantants que admiro, com Berganza, Von Stade, Baker, Home, o Sutherland i les seves increïbles coloraturas. -Precisament una de les virtuts que més s'admira de Ja seva veu és la seva facilitat i perfecció en les coloraturos. No obstant això, ¿és pur virtuosisme o ha de ser un vehicle de l'expressió musica l? -Tu pots cantar una ària i utilitzar la coloratura amb virtuosisme i el públic t'ho agrairà amb un aplaudiment correcte, però la coloratu ra ha d'anar més enUà, ha d'obeir a una idea musical del personatge que estàs cantant, d'a{{ò que tens al teu cap i sents amb aquesta música. -Després del seu debut internacional el1986 ha anat incorporant molts nous papers. Quin és el criteri per decidir-se per un nou rol i amb quins se sent millor vocalment? ·En cada període de la meva vida l'Oca/ vaig trobant el repertori ade- R A T Cada concepció d'un personatge depèn de la posada en escena. Tu tens idees, sensacions que pots dur al primer assaig, però després comença una altra fase, que és coordinar i enfrontar la teva visió amb la del director musical i d'escena; després acoblar-te amb l'orquestra ... qua f i confortable, i això fa que la 11eu progressi amb mi d'una manera natural. Ara em trobo molt bé cantant Dalila, Ebo/i, Adalgisa, que és un rol que adoro. Posseir una gran tessitura em pem1et acarar molts papers d'estètiques diferents. -Respecte de la seva tessitura. pot ser fàcil afrontar un repertori tan· gran, però anímicament i musicalment, com es prepara per poder cantar des de Monteverdi a Bizet, de Mozart a Schonberg, de Handel a Massenet? -Quan canto un rol determinat, m'hi concentro completament, però quan surt de la meva boca l'última nota, jo ja estic desitjant que vingui un allre paper. Giro pàgina i em concentro i11tensamenl en el nou. El problema va ser al principi, que vaig haver d'estudiar fins a deu papers nous alhora. Això et fa exercitar La memòria i treballar ràpidament; no és fàcil, però s'ha d'aprendre i ara ho valoro com una cosa molt positiva. -Quins són els seus propers reptes musicals? -N'hi ha dos, principalment; l'un és /'Orlando Furioso, en el qual encara no m'he decidit quin personatge faré, ja que tant Orlando com ALcina són tan interessants com difícils i he de pensar quin és millor per a la meva veu, el meu caràcter i per a la ¡;;¡ ..... ....= ~ a ê;' ¡¡¡· 222 meva carrera. L'altre gran repte és la Cleopatra de Berlioz que he de cantar en concert i que és molt difícil tant vocalment com pel que fa a concepció interna del personatge. -Ha dit que "cantar Rossini per a mi és pur plaer". Per què li plau més cantar aquest compositor que no pas Mozart, Handel, etc.? -Trobo un plaer diferent en cada perso11atge de cada compositor. f en cadascun, hi aboco tot el meu interior. Per exemple, en el Ruggiero de L'Alcina de Hiindel m'encanta perquè no és només la part dramàtica, sinó que deixa surar els sentiments d'enamorament cap a Alcina i al final els nega per tornar amb la seva muller. Es tota una evolució, la interpretació de la qual m'ofereix moltes possibilitats. Quan canto Rosina és obrir-me a la llum d'Espanya, la qual adoro; és com el sol que tot ho il·lumina. és pura. lsabella de L'italiana és el tipus de dona que qualsevol voldria ser. El plaer ve de poder interpretar-los tots. Cada compositor i personatge et dóna moltes coses i diferents. De la mateixa manera com no puc dir quina és la veritat absoluta, no et puc dir quin és el personatge o el compositor millor, per a mi. 222 -Avui vivim una ressorgiment Rossi ni. Per què creu que és: per l'existència de veus adequades com la seva per enfrontar-se a aquest repertori, l'esnobisme dels teatres de programar títols nous o pel fet de mostrar diferents facetes del compositor de Pesaro? -Et podria dir que és perquè gent com T/orne, Berganza, Calla s van ser mezzos que "van sortir de l'armari" musicalment parlant. Vull dir que van deixar els personatges de majordomes, bruixes o mares per esdevenir dives. Van decidir obrir-se a la música de Rossini i ens van donar, a les mezzos d'avui l'oportunitat de mostrar-nos. Ara la gent diu: d'on han sortit tantes mezzos? Però ja hi érem, per bé que en rols menys notoris, i ara estem disposades per a aquests altres que són de pritner ordre. D'altra banda, Rossini tenia una "obligació" amb La seva dona cantant i per això hi ha tanta literatura que avui cantem. -Per a una cantant com vostè que canta als millors teatres d'òpera del món, què suposen, els enregistraments? 32 212 -Els e11registraments han estat i seran molt importants en una carrera, malgrat el mal moment pel qual diuen que passen les cases discogràfiques. Et permeten, també, deixar un testimoni de la teva versió en un mercat sobresaturat d'altres versions i de fer arribar la teva veu i la teva música allà on la teva persona no pot arri- AMB UNA VEU PRIVI LEGIADA A L'ESCENARI, SAP CONQUERIR EL PÚBLIC AMB LA SEVA FACILITAT PER A LA coloratura, UN TIMBRE DE VEU TAN CÀLID COM EXPRESSIU I UNA PRESÈNCIA ESCÈNICA QUE RECREA EN CADASCUN DELS SEUS P ERSONATGES, DES DEL BARROC FINS A LES HEROÏNES ROSSINIANES, BELCANTISTES O ROMÀNTIQUES. AMB UN HUMOR ENVEJABLE, COMBINAT AMB UNA SERIETAT EN EL TREBALL I UNA QUALITAT HUMANA VAM, GAUDIR NO D't;NA ENTREVISTA, SINÓ D'UN INTERCANVI AMA BLE D'OPINIONS. bar. -Si les discogràfiques estan en crisi, ¿com va el seu matrimoni discog¡:àfic exclusiu amb Teldec? dues versions escrites pel compooillY o els posteriors afegits prefereix? -Es un matrimoni molt ben menat i durador, que fins i tot m'ha permès infidelitats amb Harmonia Mundi per a la música barroca. Tinc molta sort amb ells, ja que tot i que em proposen coses, sempre eslall atents als meus suggeriments, propostes, projectes, dates per gravar; fem un bon equip. -La primera versió que va fer l'li Sif la francesa, de la qual trobo afa/tal les coloraturas que va afegir a la ito· liana. Les dues versions són vàlidñ i bones. El millor és arribar a acords amb el director tant si es fa l'un rom l'altra. La italiana és més a propdt Monteverdi en algun sentit i m'agra· da una mica més perquè hi pucdanar més de mi, però em costaria de, cidir-me per una de les dues. -Si hagués de destacar algun aspecte de la seva veu, per quin es decidiria? -Fa temps que va gravar aquest fi· tol. Com veu aquest personatgeen escena a diferència del que va gravar' -El color de la meva veu és el més important. És fosca i ho és per naturalesa, no per manipulació tècnica. I respecte del que critiquen de la variabilitat tímbrica segons el registre, contesto que han d'anar més enllà, al fons de l'assumpte, a la música, a la interpretació, al que vol dir l'artista, que no tractin d'escoltar els errors sinó la música. -Des que fa deu anys debutà al nostre país, ha cantat als principals teatres d'òpera: Liceu, Real, EuskaJduna, etc. Com veu aquests teatres i el seu públic comparats amb uns altres en els quals treballa amb més assiduïtat? -Estic molt contenta de treballar aquí, perquè ~ón m/Jlt prufes~iunul~, amables i realment estan per treballar. Adoro treballar al Real, tenen grans professionals i funcionen molt bé en l'aspecte administratiu i d'organització. El públic és fantàstic, receptiu i obert. -La seva pròxima cita serà al Liceu amb 1'0rfeo de Gluck. Quina de les -Cada concepció d'un personatgt depèn de la posada en escena. Tu rem idees, sensacions que pots dura/pn· mer assaig, però després conr~n¡~ una altra fase, que és coordinar! f'ffrontar la teva visió amb la ~el .!i· rector musical i d'escena; despresoco; biar-te amb l'orquestra, amb eisa~ tres col·legues, amb Euríqice, an:: Amore. És un treball de ca~redftvr..· tic i pots aprendre molt dels altrl1 cantants. Finalment, s'ha de prer:: rar el teu cos i la teva ment perq.~ la teva veu es lliuri al personatgt completament. És una sensació orf· è nica. -Per tant, ¿és impensable que VOS!. arribi a l'últim moment en un mun lalge d'òpera? -Sí, llevat que siguin personat~ com Rosina, Italiana o Ceneren.t: que he fet moltíssimes .ve~ades 1u~ nec perfectament els pmt~t~als m~· tatges actuals. Són les umques cepcions, perquè a més ja saps el: la gent espera de tu, de la teva er ció en aquests personatges. )SÏ{('f 'S.? ~'ll Sl! fa~tar folla· 1/ides tordJ ..m•••••••••+ RETRAT -Existeix avui una forta polèmica sobre qui té el poder en el muntatge d'una òpera. . . . -En altres èpoques extstten les dtres. però avui això és imp~ssible, per- No crec que hi hagi altres països amb una preparació tan bona i un nivell tan exigent i un ambient tan competitiu, i sobretot ara que /"òpera està molt de moda. què el ritme de treball no t ho permet. Per tant, avui els cantants som més vulnerables, no fem ús d'aquest "poder". L'únic poder que posseeixo està dintre meu, és la meva veu, són unes idees musicals. M'agradaria que em recordessin com una bona persona i una professional que s 'esforçava, 11 o pas com una diva capritxosa o amb poder. El muntatge d'una òpera depèn d'un treball en equip i del respecte mutu entre director i artistes, tots concentrant-se en el que és realment important. jo sóc com Rosina, sóc bona, pacient, "ma si mi tocano", aleshores ... sóc una persona amb una trajectòria de setze anys i que l'única cosa que vol fer és música i fer-la bé. -Quin consell donaria aJs cantants joves? -Quines altres músiques escolta? Quin altres aficions té? -Mai òpera ni clàssica, m'apassiona el jazz, però no el més modern o in novador, sinó el clàssic i més suau, també la música cèltica. Quant a les aficions, sóc una devoradora de llibres, també em relaxa brodar, i m'encanta visitar museus, sobretot la secció d'escult~ra, i m'apasSiona l'arquitectura; pot ser que per afinitat amb el meu marit, ja que és la seva professió. ·AYui veiem entre els top de l'òpera molts cantants americans i en re- penons que en aJtres temps' estaven reservats a italians o alemanys. Què creu que ha, afavorit aquest canvi? ca-N? ho se exactament, perquè tot Pe~'10: el trebol!, la gent, els gustos. ~ 51 es pot d1r que la preparació m~s¡ca/ d'un cantallt als EUA és molt ex1gent ·¡ · · · • • 1 11 e:nste1x una gran com~e11!111itat. Cada setmana nosaltres laav~em de pujar a l'escenari i fèiem e asse davant dels nostres com~nys, per la qual cosa havfem de fero molt bé, si no ens vèiem condemnats a ta h ·¡· . ració umt lOCIÓ. Aquesta prepaera molt completa: com sortir aun esce · dició nan, co~ preparar una au' e1repertort, com estudiar, etc. -Si tu no estimes el fet de cantar des del més profund del teu cor i de La teva ànima, si no t'agrada viatjar, si no vols dedicar el cent per cent del teu temps i d'energies al cant, si no vols sacrificar el temps que dedicaries a la gent que estimes, no ho facis. Si no tens desitjos de crear, d'emociona" suportar gent boja, millor dedica't a una altra cosa. El més bonic és poder fer allò que t'estimes i si tens un somni mirar d'aconseguir-lo, però sense falses esperances ni il·lusions. Sigues pràctic1 és l'única manera de sobreviure. Es molt dur, però és meravellós i cal treballar per assolir-ho. -Què és la música,,per a vostè? -Es una dolça llibertat en la meva vida. És el més important, és la manera que tinc de treure el que hi ha dins meu. És una experiència que el fa ser molt vulnerable, perquè mostres a la gent el que sents i et fa sentir por. La música és llibertat. -Què és el silenci en Ja música i en la seva vida? -El silenci parla suaument, com un oreig. El silenci és la música, és la raó de la música. De vegades des del silenci i amb una mirada, un moviment, pots dir, pots expressar un sentiment. Tota una òpera, el seu sentit, la seva essència, es pot resumir en w1 silenci. La gent confon i rebutja el silenci perquè creu que no hi passa res, però no és així. Mai hauria de ser així. En la meva vida el silenci és molt important i necessari. Els meus moments en la vida que són silenci són els meus moments, perquè fora de L'escenari és el meu temps. Jo necessito el meu temps per descansa" p_er ser fenny, per ser jo mateixa. Es una mica egoista, però necessari per gaudir de la vida. Tan simple com sigui possible. L'ESCOLA DE MÚSICA DE BARCELONA Autoritzada per la Generalitat de Catalunya Vinculada a la Universitat Autònoma de Barcelona CURSOS D'ESTIU • 2003 23è. CURS INTERNACIONAL DE MÚSICA DE VIC VIC (Barcelona) del 4 al 14 de juliol de 2003 ALBERT ATIENELLE, piano AGUSTIN LEÓN ARA, violi ASHAN PILLA!, viola PETER THIEMANN, violoncel ALBERT MORA, flauta travessera JOSEP FUSTER, clarinet JORDI MORA, música de cambra i fenomenologia de la música Amb el suport de: lf11t Generalitat de Catalunya ILI.IM Departllment de Cultura 19es. COLONIES MUSICALS I CURS DE MÚSICA PER AJOVES Tona (Barcelona) del 2 al 13 de juliol de 2003 Per ajoves estudiants de música entre 8 i 17 anys de: PIANO I VIOLf I VIOLA I VIOLONCEL MúSICA DE CAMBRA I ORQUESTRA DFLOMATURA DE POSTGRAU EN MÚSICA Crèdits de la UAB Especialitats: Piano. Violi. Violoncel i Guitarra Professors: Albert Attenelle. piano Agustrn León Ara, violi Peter Thiemann, violoncel Alex Garrobé, guitarra Inici: Octubre de 2003 Informació: Mallorca 330, 08037 Barcelona Tel93 207 5818 • Fax 93 457 55 www.escolamusicabarcelona.com E-mail: info@escolamusicaban::elona.com 1( 7i/tfUniu¡ "la Caixa" ~ Fundació BencSabadell CAIXA CATALUNYA I b-' CIIEDIT FUNOACtO SUISSI! wfnt811f1Uf E~ fecsa endesa gasN~ural IBERIAij Fundació .• E SIEMENS Grup Set ~ AGFA+ 88VA , MPG llEIXA l'IAIIlmfG CAIOUI' IM i;i;! dt!t!Wi., • Santander Central Hispano ~,Aig(les de Borcelono BANO\IXA ~ GmMt'ol·tm ~.i.w~ rkt' 54in.--~ 0rtve a " u , Grupo ~Planeta ~ ....u ..... VINBA CANAL+ o ~ DRAGADOS l"".kOitll.\t.U Colonial .-KGISA A,...r•••••••r• }JTPA DAO SA ACCENTURE • AGROLIMEN ·AGRUPACIÓ MúTUA· ALMIRALL PRODESFARMA • ALTADIS • ASEPEYO • AUCAT, AUTOPISTES DE CATALUNYA· BAGUéS · MASRIERAJOIEJ!S BASF ESPAiiOLA • BTV, BARCELONA TELEVISIÓ· COBEGA • FUNDACIÓN COCA-COLA ESPAiiA • COPCISA • COTECSA • DAMM • DANONE ·DOM PéRIGNON • M OÈT cHAHCOii EPSON IBèRICA · ERCROS • ESPAIS D'OCI • EURDMADI· FCC, CONSTRUCCIÓN • FERRERO IBèRICA • FERROVIAL INMOBILIARIA • FIATC, ASSEGURANCES· FRIGO . UHIJ.EV!ll FUNDACIÓ PUIG • FUNDACIÓN EPSON IBéRICA • GRAFOS· GRAN CASINO DE BARCELONA, GRUP PERALADA • GRUPO URIACH. GRUPO VITA· HYMSA, GRUPO EDITORI.Il EOIPRESSE • INDRA • KONSAC • LABORATORIOS INIBSA • MICROSOFT IBéRICA • MIELE • MITSUBISHI ELECTRIC EUROPE • MUSIN ! • PANRICO • PEUGEOT ESI'AA-1 PHILIPS IBÉRICA • PORT DE BARCELONA· PRICEWATERHOUSECOOPERS • RECOLETOS, GRUPO EDITORIAL · SARA LEE • SOLVAY IBÉRICA • UNICA ·VISA ESPAÑA són part del Liceu f) Fundació Gran Teatre del Liceu Generalitat de Catalunya, Ministerio de Educación, Cultura y Deporte, Ajuntament de Barcelona, Diputació de Barcelona, ~ P8( a Informació sobre el progrnma de Mecenatge I de col·labOniCÍÓ adreceu-vos al telèfon 93 485 99 25 L'òpera bufa napolitana arriba a Palau 100 Palau 100. Capella delia Pietà de'Turchini. Dir: Antonio Florio. "Òpera bufa napolitana" (àries dels segles xvu i Nàpols). Palau de la Música Catalana. 30 d'abril de 2003 (21 b). XVIII 8 Cnpella delia Pietà de'Turchini a tasca que Antonio Flotio i la se- L va Capella delia Pietà de'Turchi- ni duen a terme des de la fundació del conjunt l'any 1987 ha permès redescobrir el repertori de l'òpera napolitana dels segles XVII i XVIII. Nàpols, un dels eixos vertebradors de la cultura musical europea d'aquells segles i centre on l'òpera va assolir una dimensió més transcendental per a l decurs de la seva història posterior suposa una bona part de les recreacions que aquest conjunt i director han interpretat arreu del món, i han assolit uns èxits inqüestionables no només per la seva tasca musicològica sinó per les seves recreacions, que com en el cas del concert que se celebrarà al Palau, són semiescenificades. Antonio Florio, president i director del Centro di Musica Antica, va estudiar al Conservatori de Bari violoncel i piano, i composició amb Nino Rota i Francesca Davalos. La seva atracció cap a la música antiga i la seva in ter- pretació amb instruments originals el va dur a desenvolupar una tasca de recerca, en especial de les òperes de compositors com Francesco Provenzale, Gaetano Latilla o De Vmci, que han estat interpretades en escenaris com el Teatro San Cario de Nàpols, Teatro Massimo de Palerm. a la Citè de la Musique de Paris i al Palau de la Música Catalana (Li Zite'ngalera de Vinci, l'any 1999), entre altres escenaris. Sis anys després de fundar, el 1981, el conjunt ll Fugliotio, va crear el con- junt vocal i instrumental Capella delia Pietà de'Turchini, que ha esdevingut un dels màxims exponents pel que fa a la interpretació de la música d'aquest període, amb concerts principalment a Europa i enregistraments que han assolit un gran èxit. Pel que fa al seu aspecte docent. Florio ha impartit cursos i classes magistrals dedicats a la vocalitat barroca i a la música de cambra al Conservatori de Tolosa Llenguadoc o al centre de Música Barroca de Yersalles. Actualment compagina la seva tasca de director de la Capella amb la de professor de música de cambra al Conservatori San Pietro Maiella de Nàpols. Debut de Jan Latham Koenig ambl'OBC Temporada OBC. Angel Jesús García, violí. Dir.: Jan Latbam Koenig. Mussorgski: Una nit a la muntanya pelada. Williams: Treeson~ per a violf i orquestra. Liszt: Ce qu'on entend sur la montagne L'Auditor•. 5 i 6 d' abril de 2003 (19 hi li h, respectivament). -.P.~E.~.~:-T. L a temporada OBC ha invitat per a aquest nou concert de la tem. porada el director Jan Lat ham Koemg en un programa que serà dedicat aobres de Mussorgskí, Liszt i Williams. Koenig es va formar al Royal Colle~eofMusic, i després d'estudiar piano 1~~posició inicia una ca ITera com a Piantsta. A partir de l'any 1982 es decanta, però, per una tasca professional exclusivament com a di1·ector d'orq~~n:a. Primer a la Gran Bretanya, on ~Ingerx.fonn~cions com la Royal Philarmoruc, Ph11hrumonia London Philhann · Royal Liverpool ' Philharmo. onic, nic,Royal Scottish National, i totes les orquestres de la BBC. torDe 1 ~89 a 1992 va esdevenir direc~usical de l'Orquestra do Porto al matetx te~ps que r · p 01ena nombroses 'reresentacions de direcció operística a Vi . NatJo. naJIena o' Covent Gm·den, Enghsh pera, Bayerische Staatsoper, Ve- necia, Berlín, Òpera Nacional de París (on debuta amb Tosca), Ginebra. Montecarlo, Bonn, Canadian Opera. Òpera de Verona, Royal Danish Opera, Royal Swedish Opera, i a l'Òpera de Roma. on entre els anys 1988 i 1990 va ocupar el lloc de principal director invitat. Així mateix. ha participat en nombrosos festivals de música, com els de Bregenz, Caracalla (Roma). Wexford, Macera ta, Maggio Musicale a Florència, Torre del Lago, Vicenza, Bèrgam, Lucca, Montepulciano i Montpeller. Jan Latham Koenig va ser nominat director musical de I'Orchestre Philnarmonique d'Estrasburg i de I'Opéra Nacional du Rhin el setembre de 1997, on duigeix, e11tre altres títols: Macbeth, La Bohème, Dialogues des Carméli~es, Pelléas et Mélisande, Roméo el f u/telte, Tristan und i so/de i Die tote Stadt. Els darrers anys ba dirigit, entre altres òperes, Dialogues des carmélites als Proms de Londres i al Festival de Savonlinn, Norma a Santiago de Xile i Tosca al Covent Garden. Durant l'any 2001 va fer una gira per la Xina i el Japó. Apassionat per la música del segle xx. ha enregistrat un cicle de Kurt Wcill. Mahagony amb la participació d'Anja Silja, Der Zar liisst sich photographieren, Der Lindbergflug, Magna Carta, Der Silbersee, Happy End i Der Kuhhandel, Street Scene, La Cubana de Henze, Neues vom Toge de Hindemilh i òperes d'altres períodes, com Poliu to dc Donizclti, Dejonice de Catalan i i La Bohème de Leoncavallo. Latham Koen ig ha enregistrat nombrosa música francesa amb I'Orchestre Plúlharmonique d'Estrasburg, entre les quals la Simfonia de Franck i obres d'lbert, que van ser summament destacades el desembre de l'any passat per la premsa discogràfica francesa. .. .. ~----- PRECRÍTIC A Radu Lupu oferirà la integral dels Concer ts per a piano de Beethoven Temporada OBC. Radu Lupu, piano. Dir.: Lawrence Foster. Beethoven: Integral dels Concerts per a piano i orquestra. Obertures: Fidelio op. 72b. Leonora núm. 1, 2 3. L'Auditori. 1 I, 12 i 13 d'abril de 2003 (12 b, 19 h i lJ h, respectivament). ...J?.~!-~~:_T____ n dels esdeveniments més esperats de la temporada de l'OBC tindrà lloc, sens dubte. els dies 11, 12 i 13 d'abril quan Radu Lupu, acompanyat de I'OBC i amb direcció de Foster, ofetirà la integral dels Concerts per a piano de Beethoven. Lupu tomarà a l'Auditori per interpretar un dels seus autors predilectes; com Brendel, Barenboim, Pollini, Zimerman, Schiff... , Lupu esdevé un dels grans intèrprets de la música barroca i del període romàntic, i havent assolit un reconeixement absolut durant una carrera que es va iniciar quan tenia 12 anys interpretant un recital amb obres compostes per eU mateix. U 222 La seva trajectòria resulta impressionant. Format amb Neuhaus, l'any 1966 va obtenir el primer premi del Concurs Van Clibum, un any després l'Enescu International i l'any 1969 el primer premi del Concurs Internacional de Leeds. Habitual col·laborador de la Filharmònica de Berlin, va debutar al Festival de Salzburg sota la direcció de Karajan i la Filharmònica de Viena l'any 1978. En aquest festival, en el qual ha participat en nombroses ocasions, destaca la seva actuació amb Muti i la Royal Concertgebouw en el concert inau- gural de 1986. Ha actuat amb to~ les orquestres angleses i les mésTellevants dels Estats Units i Europa. I entre els seus centenars de concert¡ i recitals, cal destacar el que va oferir als Estats Units amb l'Orquesln! de Cleveland i Barenboim, o les seves actuacions amb Giulini i l'Orquestra de Chicago. El seu enregistrament dels Conceru de piano de Beethoven am b la Filharmònica d'Israel i Zubin Mehta. dels Concerts de Mozart, delnúm 1 de Brahms, de Grieg i Schuman.· són una referència obligada. lles¡(ves gravacions per a piano sol d'obriS de Beethoven, Schum11ann, Brahim i Schubert són considerades idènticament com un referent. Ha coi·Ja. borat amb Murray Perahia, Barban Hendricks, Daniel Barenboirn -un disc dedicat a obres per a pianoa quatre mans de Schubert- que va re· bre un Premi Edison l'any 1995, iun Grammy també l'any 1995. Ara Lupu tomarà a I'Auditotie!l un cicle de concerts beethoveniam que, com els escoltats els darrers any¡ a Barcelona, promet ser inoblidable. El violí de Carmignola al servei de la música barroca italiana Euroconcert. Orquestra Barroca de Venècia. Giuliano Carmignola, violí. Dir.: Andrea Marcon. Galuppi, MarcetJo, Vivaldi, Tartini, Locatelli. Palau de la Música Catalana. 24 d'abril de 2003 (2 1 h). ____ P.~!--~~:.!:.... I violinista Giuliano Carmignola és una apassionat de la música italiana de l'època del barroc i les seves actuacions al costat del conjunt Orquestra Barroca de Venècia que dirigeix Ancirea Marcon sempre han destacat per la seva finesa estilística i el seu enlluernador virtuosisme. Amb aquest conjunt, Carmignola ha enregistrat nombroses obres de Vivaldi; el seu tercer volum dedicat al compositor venecià va rebre l'any passat nombrosos premis discogràfics internacionals. Així mateix, acompanyat per Andrea Marcon al clavicèmbal va enregistrar les sis Sonates per a vio/[ i clavicèmbal de Bach, que van obtenir igualment l'any passat un èxit inqüestionable. E Els intèrprets que escoltarem en aquest nou programa de la temporada Euroconcett van fer el seu debut a Amèrica l'any 2001, concretament al Mosdy Mozart Festival de Nova York. L'any següent van tomar als Estats Units per oferir una extensa gira de concerts. Durant aquest any 2003 el conjunt actuarà a Holanda, Bèlgica, Suïssa i Espanya. Carrnignola, que ha estat professor de violí del Conservatori de Venècia du- rant deu anys, va actuar entre els anys 1978 i 1985 amb l'orquestra del Te!tro La Fenice. També ha mantingutU!l fort nexe professional amb el conjulli Sonatori de la Gioiosa Musica, aban! de treballar assíduament amb l'Or· questra Barroca de Venècia. Carmig· nola, guardonat al concurs de violí Pttmia Città di Vittorio Veneto l'any 1911 i en el Concurs Internacional de Ginova Niccolò Paganini l'any 1973.hi actuat amb grans orquestres eu~ a les ordres de mestres com Claud.~ Ab bado Gianandrea Gavazzeni, Eliab: lnbal, P~ter Maag o Giuseppe Sin~P:: li. Aquest violinista nascut a TreVISO.I format al Conservatori Benedetto~fM­ cello de Venècia durant els anys~ va assolir grans bots arreu del moo aw: I Virtuosi di Roma i amb posterio."~ col-la bo racions amb artistes com~ nil o Rossi, Andrea Lucchesini i _Mano Brunelli. Carmignola, a més. ha acttJl! en destacats festivals dedicats a la [!li1' sica barroca: a Bruges, Lucema. SS· celona, Viena i Salzburg. , . . Carmignola interpreta la musica~ roca italiana del segle XVlll amb un \1l"l. Pietro Guarneri de l'any 1733. ~~-········· P R E C R Í T I CA totes He· The Sixteen i Harry Christophers interpretaran la Passió segons sant Mateu de Bach al Palau 'Opa cert¡ ofe- Fundació "la Caixa". The Six.teen. Dir.: Harry Christophers. Passió segons sant Mateu. Palau de la Música Catalana. 8 d'abril de 2003 (20 h). ~lra sSt· 'Or- per LL.T. an)í :ut un njunl ~bans l'Or· - uPJt. !9il eGt n.t~ ~ audi.· Sfu¡!¡; llop: xx CURSOS INTERNACIONALS D'INTERPRETACIÓ I COMPOSICIÓ MUSICAL ........................... ...... om ja és tradicional en dates properes a la Setmana Santa, la Fundació ''la Caixa" programa al Palau de la Música Catalana una de les obres cabdals de tota la història de Ja música, com és la Passió segons sant Mateu de J. S. Bach. A priori ja cal pensar que aquesta interpretació esdevindrà un fet musical de primer ordre en recaure la interpretació en l'aclamat conjunt britànic The Sixteen que dirigeix Harry Christophers. The Sixteen és considerat "una de les joies de la corona britànica", i les seves recreacions de la música renaixentista, clàssica i del barroc han estat qualificades com interpretacions plenes de claredat, bellesa, precisió i de dramàtica inten·sitat. Purcell, Monteverdi, J. S. Bach i Handel són autors que han interpretat assíduament arn b èxits incontestables. La seva dilatada trajectòria, prou coneguda per tots els melòmans, té nombrosos punts d'interès els darrers anys. Durant l'any 2000 van oferir per les cathedra/s angleses la música antiga de l'època dels Tudor amb música de Sheppard, Taverner, Browne, ~ylkynson, Tallis and Byrd; les seves gires pel Japó, la seva actuació a I'Auditori de Barcelona, els seus recents èxits als festivals de Belfast i Norwich, ~ Théatre des Champs Elysées, Musikverein, Covent Garden, als festivals?'Istanbul i Lucema o a l'Òpera d; LI?boa amb una nova producció d 11 nto~no d'Ulisse s'afegeixen a la llarga lhsta d'èxits assolits durant prop ~e vint anys de carrera concertística. El 2001, The Sixteen van actuar a les més destacades sales de concerts de Londres i a nombrosos centres musicals dels Estats Units, concerts als quals cal afegir el debut a Hongria. ChL'.ànima del conjunt és Harry nstophers. Amb un repertori or~uestral que abasta del Renaixement c~s al, segle xx, ha diJ·igit orquestres BB~ 1E~glish C~amber Orchestra, . . Philharmomc, Northern Sinfo1 :a •18 ~eutsche Kammerphilharonie, 1 als Estats Units la Saint 25.7 al3.8 C tTea· Torroella de Montgrf-Costa Brava Juliol-Agost 2003 •ALVARO PIERRI guitarra Université du Québec. MONTREAL 28.7 al3.8 • JO AQU ÍN ACHÚCARRO piano Southern Methodist University. DAUAS 28 alJ1-7 • TERESA BERGANZA cant Solista internacional 6 alts.8 • LLEONARD BALADA composició Carnegie Mellon University. PITISBURGH • VICENÇ PRATS flauta ESMUC Conservatoire National Supérieur de Musique. PARfs Louis Sympbony i el Washington Bach Consort. Òperes com li ritomo d'Ulisse, I'Orfeo de Gluck, La flauta màgica de Mozart, L'incoronazione di Poppea o The Fairy Queen -que va interpretar l'any passat a I'English National Opera- esdevenen, juntament amb la seva interpretació d'oratoris de Handel, de música coral de Bach i d'obres de tot el Renaixement i banoc en general (PaJestrina, Yictoria, Guen-ero, Scarlatti, Buxtehude... ), una constant dins la seva trajectòria professional, farcida d'èxits i triomfs tant en el pla concertístic com discogràfic. . Christophers i els seus The Sixteen retornen a Barcelona per oferir versió de la Passió segons sant Mateu de Bach que ben segurament resultarà inoblidable per a tots aquells que assisteixin a la versió que es podrà escoltar al Palau. • MISCHA MAISKY violoncel Solista internacional HO ORGANIT7.A l\p.70 17'17 Torroelll dt Mont¡rl Ttl. oo :14 97>" o6 OS r... oo :14 , , ,, o6 <IB lnfoOiovtntutsmusiuts.com ¡ ........ I.....• .J •••I~··· d.. T .......u. . . . IU COli.ADORE."' HO PATROCil\fl'( A'>IB JA lot lA901tAl1Ò I fl PATROC'JSJ DE FUNDACIÓ CAIXA CATAWNYA • 222 .4iji18WMWMW + PRECRÍTICA Nova obra de Josep Soler es de l'inici dc la seva carrera compositiva, les referències a la temàtica religiosa han estat molt presents en les obres de Josep Soler i. per lògica i coherència. diríem que també hi trobem un contingut lligat a la Mort i a l'Amor. En cert sentit, doncs, podríem afirmar que Soler és un compositor preocupat en profunditat pel destí de l'home i potser per aquesta raó la seva música, pura expressió de sentimentalitats, es dirigeix a resperit metafísic i deixa en segon pla tot allò que és entorn físic de la nostra humanitat. Veñtablement, l'obra de Josep Soler ni és fàcil de valorar, ni tampoc ho és de seguir. La raó no és una altra que. per entrar-hi. cal deixar de banda qualsevol mena d'argumentació o fins i tot sensualitat i acararla amb aquella actitud simplement d'escoltar. sense prejudicis. ni cercant-hi referències escolàstiques d'una possible tradició. Soler més que buscar una determinada belJesa o bé l'originalitat d'una inflexió melòdi· ca, etc., desitja i intenta que la seva música comuniqui la reflexió i els sentiments que li desperta el fet d'existir com a dilema entre idea i realitat. entre vida i mort, entre ahir i demà en tm present que demana continuïtat i contemplació de l'entorn. D'alguna manera, podem entendre la predilecció de Soler per la personalitat de sant Francesc, no pel que significa de religiositat, sinó pel que hi trobem d'home que viu en la naturalesa i la contempla de manera quelcom panteista. A sant Francesc va dedicar, l'any 1961, el seu primer poema simfònic; després, el 1988, el va revisar i ara amb Poema de sant Francesc, obra encàrrec de l'OBC, Soler reprèn el tema per extreure'o noves perspectives i sobretot per comunicar la seva vivència creativa. D 222 Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Manuel Barrueco, guitarra. Dir.: Josep Pons. Soler, Sierra, Schonberg. L'Auditori. 26 i 27 d'abril de 2003 (19 hi 11 h, respectivament). La banda . en VlSlO contemporània / ..P..~~-~:!:~.~:.. o és habitual que una agrupació instrumental com ara la Banda Municipal de Barcelona celebri una actuació amb més d'un director. Tanmateix, la iniciativa, augmentada a sis directors, però, serà una realitat a la sala de l'Espai el proper dia 15 de maig. No és cap provatura, sinó un gest que la Banda barcelonina ofereix als compositors catalans perquè cadascun pugui dirigir la seva partitura. En el seu tractat sobre la direcció orquestral, Hennan Scherchen manifesta que un director, sense fer assaigs previs, ha d'ésser capaç de fer una lectura correcta d'una obra. Naturalment, això suposa el coneixement d'un ofici que cal practicar en profunditat. D'altra banda, també és cert que no són solament el~ intèrprets. instrumentals i els compositors els qu1 se senten temptats d'agafar la batuta i di1igir davant l'orquestra la versió que senten en el seu interior... , fins i tot molts afeccionats reaccionen amb gestos expressius quan escolten aquella obra que és la seva preferida -àdhuc hi ha casos d'alguns melòmans que amb la batuta a la mà dirigeixen l'audició dels seus CD, que giren impassibles ... Certament, dirigir no és solament donar entrades o reclamar pianos i fortes, sinó que significa modelar el so, tot establint instantà· niament una comparació del que s'escolta amb el que s'ha imaginat en la lectura prèvia, es també resoldre errades i reconduir l'instrumentista que s'ha perdut i, sobretot, és motivar el conjunt perquè donin el millor de si mateixos. Ara bé, com que la música és un art i no una ciència exacta. és possible que un compositor, sense dedicar-s'hi habitualment, pugui dirigir i oferir una versió especialment significativa de les seves obres. Per aquesta banda, doncs, el concert tindrà el seu atractiu innegable. Quant al vessant exclusivament orquestral, el concert també es presenta com una atractiva conjuntura per com· provar corn els músics que formen la Banda s'identifiquen no solament amb el contingut de les obres, sinó també amb el temperament i caràcter de cada autor, i, per cloure aquest comentari, diríem que en tot cas el concert serà, certament, una experiència positiva tant per als músics i els compositors com per al públic. N AvuiMúsica. Banda Municipal de Barcelona. Direcció a càrrec de cada compositor. Boliart, Ferrer, Dia· go, Gonzalez de la Rubia, Pardo, Fidemraizer. L'Espai. 15 de maig de 2003 (2 1 h). El Cor Albada celebra 35 anys amb el Te Deum de Charpentier ..P.~~L~:.~:. l Cor AJbada ha acabat de com. plir trenta-cinc anys. Membre de la rica familia Madrigal, en la parceHa de cor jove, la seva trajectòria ha assolit un relleu especial en el decurs dels darrers anys amb la dil'e(. ció d'Esteve Na bona, amb fites d'una notable transcendència i ressò. Un programa de molt gruix i re· llevà nc ia artística servirà per presidir aquest esdeveniment, programa q~a més oferiran dues vegades. La pri~· ra el dia 9 de maig a la parròquia de Santa Magdalena d'Esplugues de llobregat, en els actes del set-cents ani· versa ri d'aquest centre, i en el marc del Festival de Música Clàssica i Tra· dicional, i el segon -pròpiament eldt celebració del Cor-, l'endemà a l'església de Sant Ramon Nonat, a Collblanc. El programa té dues parts ben difc. renciades. La primera totalment dedicada a Georg Friedricb Handel ambb interpretació de dos Anthems de lacoronació del rei Jordi II d'Anglaterra. obra per a cor i orquestra, i àrie5dt les òperes Semele i Giulio Cesare,~r a soprano, per a baix i per a contra!~ La segon part començarà amb l'obe•tura de l'òpera Armida de Jean Bajl' tiste Lully i es clourà amb el Te Deum de Marc-Antoine Charpentier, unadt les obres més belles, celebrades i efu. si ves del repertori religiós de tall simfonicocoral. I, segurament, la més coneguda d'aquest compositor. Hom ha fet un important esfo~.l així ultra el Cor Albada, hi intervm· dra~ quatre solistes coneguts en el mill vocal català: la soprano Anna More· no la contralt Elisenda Arquimbau,d te~or Damià Carbonell i el baix Pau Bord as. La part orquestral serà acàr· rec de l'Orquestra Barroca CatalanJ. de trajectòria cada dia més. rec~~ da en l'ambient català. La du-ecc1o~ a càrrec del titular del Cor Albada. 1'6 mentat Esteve Nabona. E Cor AJbada. Orquestra Barroca Catalana. Anna Moreno. Elisenda A1' quimbau. Damià Carbonell. P~~ Bordas. Dir.: Esteve Nabona..«~ del, Lully, Charpentier. P~'!llS de Santa Magdalena d'Esp Ue~l de Llobregat. 9 de maig de~:.¡ Parròquia de Sant R~~;modn 2(JOJ. (Collblanc). 10 de ma•g e e tr Ros Marbà dirigeix Orfeo ed Euridice n LA MÉS ANTIGA DE LES ESCOLA D'ESTIU DE MÚSICA ÒPERES DEL-GRAN·RBPER- :OID· -edt :n la ~tò­ :nel ira;. runa i re· sidir ¡uea ¡ tme· a de lJo. anj. natt frra· ~dt ~glé­ lanc. ~ife­ fedi· rb~ aro- TORI CONTINUA SENT UNA DE LES MÉS OBERTES A LA REFLEXIÓ I A LA POLÈMI CA. CONSIDERADA PEÇA DE REFERÈNCIA DE LA HISTÒRIA DE LA LÍRICA PER LA SEVA CONCEPCIÓ INNOVADORA iN EL SEU MOMENT, LA TRAJECTÒRIA DE LES SE VES DIVERSES VERSIONS HI HA AFEGIT INTERÈS I ALHORA ELEMENTS CONTRADICTORIS PER VALORAR-LA. del7 al12 de juliol de 2003 CURSOS DE FORMACIÓ per a MESTRES ESPECIALISTES i PROFESSORS DE MÚSICA a discussió sobre la major validesa de la versió dita vienesa i la dita francesa continua força viva, per bé que la primera s'bagi consolidat de manera probablement ja irreversible. Com també el recurs d'una mezzosoprano per al paper L d'Orfeo. Amb Or[eo ed Eurídice Christoph W. Gluck va intentar trencar els tòpics una mica gastats de l'aleshores dominant mode napolità, més atent als artificis canors que no a la substància dramàtica. Partint d'un tema clàssic -en aquest sentit no gens innovador-, el suport d'un llibretista il·lustrat, Ranioro de Calzabigi, va resultar important per tntroduir uns criteris més poderosos des del punt de la identificació dramàtica en~re llibret i partitura. Es podria parlar, !a, del ~oncepte de drama musical que unposa un segle més tard Wagner en tota la seva magnificència. Hom renunciava a l'artificiositat de l'òpera precedent, a les inacabables àries, als rit?me~l~s sense cap més justificació que lexhrbrcionisme vocal. Per tot plegat ?ifeo ed Euridice esdevingué la primera opera modema i model i referència per al futur del gènere. La versió que s'ofetirà ara és l'original, la dita .vienesa, que correspon a l'estrena a Vrena el dia 5 d'octubre de 1762 • t~t i que en aquella avinentesa el paperd Orfeo el va interpretar un casIrat. Versió més curta que la francesa· per t~nt, també mtlnys espectacular~ man.te: tanmateix, la seva elegància i finor 1 te un ~t~·actiu excepcional. La pu~ de la lrrua melòdica, la destil·lació i ~·concepte melismàtic elegantíssim re rnat. doten aquesta obra d'un encant gairebé perrumrstrc, - . extraordma. ri. ' Un atractiu afegit a la versió que es presenta ara al Liceu és Ja presència d'Antoni Ros Marbà al capdavant de la responsabilitat arnstica. Amb un complet de grans actuacions liceístiques, ara movent-se en un terreny no habitual en ell a Ja casa -fins ara només havia dirigit repertori contemporani-, aquesta inflexió li esdevé un interès crescut. Tres excel·lents cantats. Jenifer Larmore (Orfeo), Leontina Vaduva (Eurídice) i María José Moreno (Amor), configuren un repartiment d'una idoneïtat exacta. La direcció escènica és d'Andreas Homoki, un creador que es mou en un context d'innovació més des del punt de vista plàstic que no pas del concepte dramatúrgic. Les seves produccions -recordem Die Frau ohne Schatten la temporada 2000-01- són molt creatives i brillants i alhora sempre sorprenents. Es tracta d'una coproducció de l'Òpera Nacional de Lió i de la Royal Danish Opera procedent del Grand Théatre de Ginebra. Orfeo ed Eurídice de C. W. Gluck. Llibret de Rainiero de Calzabigi. Jennifer Larmore. Leontina Vaduva. María José Moreno. Debora Baronesi. Ana lbarra. Olatz Saitua. Direcció musical: Antoni Ros Marbà. Direcció escènica: Andreas Homoki. Gran Teatre del Liceu. Deli O aJ 29 d'abril de 2003. • Educació Infantil • Educació Primària • Educació Secundària • Escoles de Música i Conservatoris • Gestió d'Escoles de Música • Informàtica musical • Tallers monogràfics especialitzats - · web consulteu pà~ cal WVfVI.epmUSI m .co - [p)0~\ 7 ..........;. BALLET L'aposta del Teatre Lliure EL TEATRE LLIURE HA FET LA SEVA PRÒPIA APOSTA PER LA DANSA. JOAN ÜLLÉ, RESPONSABLE DE LA PROGRAMACIÓ DE L'ESPAI LLIURE, N O AMAGA LES SEVES PRioRITATS. DONANT CONTINUÏTAT A LES SEVES PROPOSTES QUE ES REMUNTEN AL FESTIVAL DE SITGES, OFEREIX N OVES OPORTUNITATS A ANDRÉS CoRCHERO, RosA MUÑoz, DAM!AN MuÑoz I JoRDI CoRTÉS. ue en el panorama actual de la dansa catalana fa temps que es constata un relleu generacional, és inqüestionable. Ja fa uns anys que hi ha diversos creadors que s'estan fent un nom entre el públic, la crítica i els programadors. Només cal revisar les últimes programacions del TNC, Grec, i les bones crítiques per constatar que és una realitat. Cada un d'ells té els seus "padrins", responsables de programació que han sabut intuir talent, personalitat artística i els han facilitat les condicions perquè el seu treball evolucioni. Al proper cicle de dansa a l'Espai Lliure que tindrà lloc durant el mes d'abtil es podran veure últimes creacions -encàrrecs per a un espai concret- de valors en alça, com Andrés Corchero amb El silenci no fa soroll entre els dies 3 i 6 d'abtil, Romance núm. 4 de Rosa Muñoz els dies 10 al13, Ansia del24 a127 d'abril i Happy hour de Jordi Cortés entre el30 d'abril i el4 de maig. Cadascun d'aquests creadors té la seva personal trajectòda i peculiaritat. Jordi Cortés té al seu favor haver fonnat part durant deu anys d'una de les companyies més innovadores, convincents i revulsives del panorama europeu de la dansa i que ha deixat petjada en tota la creació contemporània: el grup anglès DV8 (Physical theater. dirigit per Lloyd Newson). Des del seu Q camí com a creador en solita1i, Jordi proposa un treball personal de dansa teatre emotiva, psicològica i emocionalment madura, que indaga en l'interior i la realitat dels éssers humans amb claredat, contundència, sense artificialitat però amb credibilitat i molta honestedat. Dami{m Muñoz, aquest creador basc resident a Barcelona des de fa quatre anys, aposta per una Línia més poètica, plàsticament elaborada (incidència de la seva faceta com a creador gràfic), en què la sensibilitat i les emocions naveguen entre el lirisme i la duresa. El tàndem Corchero-Muñoz ha emprès camins diferenciats, i després d'un temps de creació conjunta, tant la Rosa com l'Andreu han seguit investigant en la seva personal visió. t és d'Andreu Corchero, de qui volem destacar la seva propera proposta, El silenci no fa soroll. Artista coreogràfic forjat en les línies del teatre gestual, el mi.m i posteriorment la dansa Butoh, representa l'aportació diferent a la resta de creadors dansístics. La seva formació i el treball de cos no parteixen de l'ortodòxia de les tècniques de la dansa clàssica, moderna ni post· moderna, sinó d'una recerca ex· pressiva procedent del teatre fisic no verbal d'Artaud, GrotO\vskii Kantor. Però el gran camí el troba de la mà dels autèntics represen· tants del Butoh (dansa modemaja· ponesa) amb els quals es fonnadurant un període dels vuitanta, llll residint al Japó. Fa més d'una dècada, i desdeb presentació del seu primer trebal' a la Sala Becket, que aquest pecu· liar creador ha anat obrint-secallll. guanyant-se el respecte i l'admira· ció, pels seus treballs sensibles, hu· mils honestos i alhora ambiciosos. D'u~a manera no gens pretensioi! utilitza i conjuga la dansa i la~ sia la dansa i la música, la danS3 1 la ~làstica, per crear mons i ima:· ges carregades de força, de sen·. bilitat. La seva capacitat comulll" cativa prové del més interior iuan:· met enfora fortes emocions 1' sobretot, transparència i hu_mil~ta~ Darrere de tot això, pero, hlh un treball de rig01~ un fort entrent ment físic, diad, una disciplina.~· austeritat i uns plantejaments,.• · cers i coherents amb un maIeix·~ nestedat artistica per sobre de t(.l!. e tl ~ I UI ec~ -iijl···-··· BALLET Anàris Corcllero. A/¡¡ pàgi11a anterior, Rosa M wloz Durant els darrers cinc anys ha estat junt amb un col· lectiu de músics, !BA (Joan Saura, Liva Villavecchia i, sobretot, Agustí Fernandez), els impulsors de les Improvisacions. En un principi al JazzSi de Barcelona. L'èxit i la continuïtat de la proposta ha culminat en el Cicle Improvisa que s'ha dut a tenne a l'Espai, ja en la tercera edició. lés amb un d'aquests músics, Agustí Femandez, que ha estat fent les últimes presentacions del seu treball a l'antic Lliure de Gràcia i a la darrera edició del Festival Grec. En aquesta nova creació, Corc.hero ba pres com a punt de partida una frase del seu nebot Noel un infant de tres anys, que li va pre~ ~tar: "El silenci no fa soroll?" l ~ P_recisament en aquest moment 1 mon on vivim en què el soroll i el silenci estan tan contraposats, que Corchero planteja un treball sobre la f ragi li tat i el silenci. En ca ra que ell ho expressarà amb moviment, en silenci i arn b força ha trobat.suport en unes paraules ' d'Octa s'VIo ~az que diuen: "salimos del ~~nczo Y volvemos al silencio. La P abra ha dejado de ser palabra. Lo que dice el silencio de Buda no és negación ni afirmación. Dice otra cosa, alude a un mas alla que estét aquí. Dice Sunyata. Todo estét vacío porque todo esta pleno, la palabra no es decir porque el único decir es el silencio. El movimiento no se resuelve en inmovilidad; es inmovilidad, la inmovilidad movimiento. La negación del mundo implica una vuelta al mundo, el ascetismo es un regreso a los sentidos ... el cuerpo no es una ventana hacia el infinita: es el infinita mismo. El silencio de Buda no es un conocimiento sino lo que esttí después del conocimiento: una sabiduria. Un desconocimiento. Un estar sue/to y, resuelto. La quietud es danza y la soledad del asceta es idéntica, es el centro de la espiral inmóvil, el abrazo de las parejas enamoradas del santuario de Karli. Saber que sabe nada y que culmina en una poética y en una erótica. Acto instantóneo, forma que se disgrega, palabra que se evapora. El arte de danzar sobre el abismo" (DeC/aude LéviStrauss o el nuevo festín de Esopo, Octavio Paz). A CATALUNY········ FIQ UES ................................ DISCOGRÀ ............... A ................................ ................................ De la partitura al CD La Mà de Cuido. Ars Harmonica La Mà de Guido/Ars Harmonicn. Les Planes, 37-39. 08201 Sabadell. Tel.: 93.725.70.52. Fax: 93.727.6327. A/e: injo@lamndegu ido.corn. Internet: 1tnuw.lamadeguido.com Discogràfica fundada l'any 1995 amb capital català. Bàsicament edita compactes de música clàssica. Produeix entre 15 i 20 origiHals l'any, 6 amb la marca La Mà de Cuido i la resta amb el segell germà Ars Harmonica. a Mà de Guido era abans de 1995 una editorial de partitures, feina que continua fent, però ara també està abocada a l'enregish·ament de mús.ica clàssica de tota Ja Península ibèrica, en bona part música de les seves pròpies edicions. En el moment d'aparèixer aquesta discogràfica el panorama era força desolador. Així. podem dir que La Mà de Cuido és de les primeres discogràfiques de música culta a Catalunya. La motivació és recollir i enregistrar la música espanyola i catalana però també portuguesa que té qualitat i no ha estat enregistrada. La discogràfica disposa de dos segells, La Mà de Guido, dedicada a continguts monogràfics de música ibèrica de tots els temps, i Ars Ham1onica, per a recitals, música contemporània i també jazz. Llorenç Balsach n'és el fundador i alma mater de La Mà de Cuido. Ell ens explica com té enfocada la qüestió de la dishibució, peça clau per a una discogràfica. ''Tenim dístribuidur¡, a Iu majoria dels països d'Europa i als Estats Units; pel que fa a Espanya l'empresa que se n'ocupa és Gaudisc. D'altra banda. també venem per lnternet.·· En plantejar-li com veu la situació actual de les subvencions, és taxatiu: "Sempre hem pensat que ha11íem de muntar l'empresa sense comptar amb L 42 222 subvencions; si arriben. millor. Pensem que són necessàries sempre que es reparteixin justament, que no se'n beneficiïn wts segells més que altres i que no interfereixin la difícil competència entre empreses semblants; d'altra banda, amb un pressupost més gran es podrien fer enregistraments més ambiciosos." ¿Alguna vegada se li ha presentat l'oportunitat de fer un disc d'encàrrec? "Sí, i en aquests casos els encàrrecs van a Ars Harmonica, sempre que algun bon intèrpret té necessitat o vol disposar de la se11a obra enregistrada. En canvi el que es produeix per La Mà de Guido és rigoro sament seleccionat i moltes vegades promogut per nosaltres. ·• La venda dels discos enregistrats de música clàssica deu tenir alces i baUet, quina és la valoració que en fa actualment? ''Malauradament, les vendes• xen, vaig vendre més l'any 2000quttl 2001. Afortunadament, venc una mica a tot arreu, ja que si comptes amb els punts de venda d'Espanyastria molt difícil; la gran sort són els sub,s. criptors de la discogràfica, que són stgurs, i n'hi ha uns quatre-cents.· Com a negoci, com el veu des de~ seva expe!iència? "La l'eritat és quta cobreixen costos miraculosament:~ tunadament hi ha molta il·lusió, f1t10 110 pots comptar el preu de les ltoresltf ballades com si es tractés d'una oficina... La nostra és una tasca de rectrr.1 de buscar obres desconegudes de música antiga. tot i que obres dels segles XIX, xx i COII'Iem00/llo nies. És per això que quan es veu la possibilitat de col· laborar amb una entit« com el Liceu. ens dol que es tanqui cord només amb una altra discogràjltr i se'ns deixi al marge tot i mOJIIlt~;tarll nostre interès. " Aquest és el desígde La Mà deGuído, expressat obertament. 1 per Eduard V. Patsi Música .r encreua a 1 '\ / " / 2 3 4 f-1' 5 / Horitzontals 3 4 5 1---+--+---1 6r---r-7r---r-- 1. Si el cantant els pateix massa~ vint, més val que es retiri. Tercer braç d'en Paganini. 2. Entre aquest el vertical 3 i el 1er· tical 8 es fa el nom i cognoms de l'a:· tual director titular de I'OBC.ltri· gi Nona. 3. Cor de l'ama. Noble (amb pos~ bilitats de tenir orquestra pròpial. 4. Així és el vent de l'est, de I'N Pruit desordenat. :J ~ 5. 440, 440, 440, 440... Mal soci~ 222 que aboquem sobre els qui vénend: fora (del revés i en castellà, apal 10 r---r---r---r-~ 6. Conh·àries. Pont de violí cap per amunt. II 7. Protegeixen la salut. Els m6sk• que calen per tocar la Vuitena de Mahler. Ho tenen en comú l'harmònium, l'auditòrium i el patapum. 8. Silenci! Cent u. Atura la interpretació. 9. Piccini vocàlic. Ho farà amb els compassos d'espera (del revés i alh·e cop en castellà, apa). Nin-non consonànri• 10. Faci l'activitat (en temporada) a toc de trompa. Mi, mi. La música n'és un. 11 . Notes tingudes mig to amunt. Verticals 1. Orquestra de Manresa. Haydn, Mozart i els fills de Bach. 2. Cantants d'Operación (i promotors del tinglado). Limiten I'Antonio i l'Aifredo. 3. Entre aquest, l'horitzontal 2 i el vertical 8 es fa el nom i cognoms de l'actual director titular de l'OSC. E. més musicals són els de gemecs. Música encreuada de març 2003 (núm. 221l 4. Límits de la contralt. Rodligo, Ruera o Respighi. Orquestra de Menorca. Frenant a la partitura. 5. Gran orquestra. Un romà. 6. Síl·laba que, repetida, es canta per anar a dormir. Ho fan els fans incondicionals. 7. Corrent operístic de veritat. Inicio la negació. 8. Entre aquest, l'horitzontal 2 i el vertical 3 es fa el nom i cognoms dc l'actual director titular de l'OBC. Pont de viola cap per amul1t. 9. Res de res. Turcs decapitats. El cor del pecador. I O. El que fa el clarinetista amb la canya. Do. A un to i mig del Si. Il. Estris sonors. 44 ~--- 224 Solucions en el número següent .... é ' I I l MARICARMEN GÓMEZ MUNTANÉ La música medieval tm Espalia. Edilion Rcichcnberger. Kns~cl2001 A quest estudi proposa una visió global i conjunta d'una matètia en gran part poc coneguda o parcialment dispersa en algunes monografies sobre aspectes específics. Fins ara, la visió general del tema més àmplia i millor documentada era La música a Ca- talunya fins al segle Xlll d'Higini Anglès, publicada el 1935, que, tot i ser una obra de referència, se circumscriu, òbviament, als coneixements de la seva època. D'altra banda, les aHusions a la música de l'àmbit hispànic solen ser molt esparses -i limitades a aspectes molt elementals- en les històries generals de la música medieval. L'obra de Maricarrnen Gómez, centrada en els diversos territoris peninsulars i els con:esponents àmbits d'influència, an·iba a les portes del Renaixement i aporta una visió exhaustiva, adientment estructurada, de tots els aspectes relacionats amb el tema -musicals, paleogràfics, iconogràfics, organològics, documentals i d'història eclesiàstica, política i social-, que concorren a una millor comprensió de la matèria. La lectura -<> consultano exclou, és clar, una funció divulgativa, si bé es tracta, pròpiament, d'un treball musicològic, la comprensió més aprofundida del qual demana, en alguns casos, uns coneixements previs. En aquest sentit, ha de ser de gran utilitat en el terreny pedagògic universitari, en què l'autora està fortament implicada, a més de proporcionar una valuosa informació sistemàtica als cercles musicològics de dintre i fora del pafs. Ofereix una visió actualitzada, completa i rigorosa dels coneixements que avui tenim sobre tots els aspectes de la música hispànica medieval, òbviament susceptibles de progressar amb el descobriment de documents desconeguts o amb l'aportació de noves investigacions. Cal remarcar-hi, però, l'empremta personal d.e .l~aut?ra, tant en¡·~ d una matèria qu: ella mateixa ha investig¡substantivament, com tt la formulació d'opiniOJli, hipòtesis sobre aspe.;~ problemàtics, tot l'es~. rant de ser ratificades J);'! troballes o aportacions u.~ teriors. Molt útils i interessam¡ són els inventaris dels ma· nuscrits i documents IX\ neguts, en cada matèri! amb indicació de la sev¡ procedència, ubicació ac. tual i cronologia, i tam~ la inclusió d'una exhau;ti. va bibliografia actualítza. da. Ja que, en l'anomenadJ era de la informació, livim també, paradoL. ment, una època de cul~.r ra superficial i sintètkt hem de reivindicar la 'Y· cessi tat i la funció demballs tan rigorosos, M plets i substancials corn! que comentem. LluísMilk: SlClO s 6 7 8 11 222 ~ . ~ , \ " NJOAN' 1. JOAN GUINJOAN Magma. ~=======- Proyeclo Gcrhard. Piolr Kara$iuk. violoncel. Jo~ep Pom, director. Harmonia Mundi, HMI 987035. A 46 226 questa antologia de l'obra instrumental de Joan Guinjoan, enregistrada amb motiu del seu setantè aniversari, il·lustra una etapa creadora que s'estén al llarg d'un quart de segle (197195) i conespon a la maduresa del compositm: Per això, té una dimensió molt representativa, en el sentit que depassa certs dogmatismes, modes i tòpics dels moments heroics de la composició els anys cinquanta i seixanta del segle xx, per oferir una imatge consolidada de la seva indiscutible personalitat. En efecte, des de Magma (1971) -l'obra més antiga de l'enregistrament, en certa mesura d'inspiració plàstica i pictòricafins a Barcelona 216 (1995) -la més recent, i també, potser, la d'escrip- tura més detallista i laboriosa-, hom pot constatar una coherència global i unes exemplars constants estètiques, malgrat les lògiques diferències i matisos. Altres composicions incloses en el disc tenen el valor afegit d'un llenguatge instrumental molt suggestiu i enriquidor respecte del violoncel -Cadenza ( 1978)- i d'un inventari extensíssim d'instruments de percussió -Homenaje a Carmen Amaya ( 1986), una de les obres més espectaculars i, doncs, més directament accessibles, que no cau, però, en cap moment en una demagògia fàcil. Pensem que un dels atractius de Ja música de Joan Guinjoan prové del fet de servir-se dels procediments més diversos del llenguatge musical del seu temps, sense caure en un extemporani expressionisme exasperat, sinó, al contrari, transmetent una estimulant sensació de fluïdesa, amb un senu• molt imaginatiu del pod« de comunicació dels SQI'ê i una facultat d'integrartll una unitat plausible eb elements més hetel'ogenil. Respecte d'això, els a!ll· listes tenen la paraula... Es tracta d'un enregiltrament en viu, un fet Q'.i confirma, a més, l'exce~ lència del conjunt instrir mental Proyecto Gerhar~ que -en aquest cas so;. l'experta direcció de Jo5r. Pons- serveix la m~.:. Guinjoan amb exhaustil. competència, un detall r portant per facilitar·nel comprensió als i realçar-ne tots els valors. I finalment -al ma!fl d'aquest comenta~i e~ eret i a un nivell mes pi! sonal- voldríem fer l'ot< perquè molt aviat pugutf' veure l'estrena repre5lll· tada de la seva ò~r· Gaudí, i felicitar el~ p¡. Positor per la. seva• .llar:important traJectona. molts anys! Lluís ~~'llr u 15 16 17 22 13, .0 (\ 'e.'P> v JARCELONA (BARCELONÈS) lqt! :Stig<: 19 h Palau Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Cobla La Principal de Llobregat. Dir.: Jordi Leon. Albert, Marimon, Gil Membrado, Sola, Moraleda Borgunyó. (Cobla, Cor i Dansa al Palau). ' 19 h Auditori OBC. Angel Jesús García, violi. Dir.: Jan Latham Koenig. Mussorgski John Williams, Liszt. ' 22,30 h Palau Orquestra i Cor Nacional Rus. Dir.: Eduard Serov. Rèquiem, La flauta màgica (fragments) de Mozart. 11 h Auditori OBC. (Segona audició). 18,30 h Conservatori Municipal Ka tia Michel, piano. Tatiana Alampijeva, violoncel. Beethoven, Schumann, Stravinsky, PiazzoUa. (Associació Massià Carbonell). 21 h Palau London Symthony Orchestra. Dir.: Sir John Eliot Gardiner. Britten, Debussy, Prokó tev. (Palau 100). 19 h Casal del Metge Maria de los Llanos, soprano. José Alonso Dubón, piano. Compositors valencians. (Joves Veus de la Lírica). 7ABBB. 19 h Palau Orquestra Lírica Catalana. Rosa Mateu, soprano. Albert Montserrat, tenor. Dir.: Albert Argudo. Fragments d'òperetes vieneses. (Concert de Tarda al Palau}. 8ABBB. 20h Palau The Sixteen. Solistes vocals. Dir.: Harry Christopbers. Passió segons sant Mateu de Bach. (Fundació "la Caixan). tOABBB. 20,30 h Liceu Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. 21 h Palau Pinchas Zukerman, violi. Marc Neikrug, piano. Schubert, Fuchs, Schumann, Neikrug, Takemitsu, Fauré. (Ibercamera). 21 h Institut Francès Larry Passin, clarinet. Ernest Sebastià, Boliart, Martino, Grébol, Tavern.a-Bech, Bacchus. (Avuimúsica}. sABiliL men iom pecte! ·~]!1~lli! •ns o.~ Ssant¡ ls ma- 6ABiliL 1St» ltèrl!. I se11 ió ac. [arn~ aus¡¡. alilza. enada ó, lilo:li!- 6¡¡¡¡. ~til ~ llf- C(G ¿ Milld semh U ABRIL U ABRIL podi! 13ABRIL lUBRIL 20,30 h Liceu Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. 21 h Auditori OBC. Radu Lupu, piano. Dir.: Lawrence Foster. Beethoven. 19 h Palau OSV. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana (patrocinat per Fundació Caixa Catahu~a). Solistes vocals. Dir.: Edmon Colomer. Berio, Shubert. (Concerts imfònics al Palau). 19 h Auditori 20,30 h Liceu Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Ma.rbà. ll h Auditori OBC. Radu Lupu, piano. Dir.: Lawrence Foster. Beethoven. 18 h Palau Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Cor Infantil de l'Orfeó Català (amb el mecenatge de Santander Central Hisp~no). Maria Luz Ma~ez, sop_rano. Elisenda Arquimbau, contralt. Davtd Alegret, tenor. Enr1c Martínez Castignani, baix baríton. Joan Martín-Royo, baix barít~n. Dir.: Jose~ Vtla i Casañas. Passió segons sant Mateu de Bach. (Els DIUmenges ol alau}. 20,30 h Liceu Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. OBC. Radu Lupu, piano. Dir.: Lowrence Foster. Beethoven. 21 h Aud. Winterthur Quartet de corda Hugo Wolf. Mozart, Beethoven, Wolf. (VI Schubertíada}. lSABJUL 20,30 h Liceu Recital Micbael Schade, tenor, i RusseU Braun, baríton. Carolyn Maule, piano. Mozart, Sbubert, Schumann, Fauré, Ravel, Saint-Saens, Greer. 16ABRIL 20,30 h Liceu Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. 21 h Auditori Orquestra Música Bohèmica de Praga. Cor de Cambra de Praga. Anna Hlavenkova, soprano. Karolina Berkova, mezzosorano. M.arian _Pavlovic, tenor. Roman Vocel, baix. Dir.: Jaroslov Krce . Bach, Requtem de Mozart. (Concerts a Barcelona). 21,30 h CCCB Ensemble Ars BB. Charles, Guinjonn, Quintana, Guit. (Cicle Internacional d' Influències Musicals). 21 h Auditori Orquestra Música Bobèmica de Praga. Cor de Cambra de Pr~ga. Anoa Hlavenkova, soprano. Karolina Berkova, mezzosopra!JO- Manan.P~vlovic, tenor. Roman Vocel, baix. Dir.: Jaroslav Krcek. Mtssa solemms 1 Requiem. de Mozart. (Concerts a Barcelona). 20,30 h Liceu Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. 20,30 h Liceu Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. - 17 ABRIL ----22ABIUL 23ABJUL .... ~ ¡¡¡;- ~ sii El !!!;' i3. 222 ~ :5. :: El ..., = ¡¡¡¡¡· ~ E: = .... 47 227 21 h Palau Edit KJukon, piano. Dezso Ranki, piano. Messiaen, Ravel. (lbertaJnfn\ 20,30 h Liceu Orfeo ed Eurídice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. 21 b Palau Orquestra Barroca de Venècia. Giuliano Cannignola, violí. Dir.: Andna Marcon. Galuppi, MarceUo, Tartini, Locatelli, Vivaldi. (Eurocoocen1 25ABRIL 21 b lnstitut Francès Pilar López Carrasco, piano. (Avuimúsica). 2: 26ABRIL 19 b Palau OSV. M. Jesús Crespo, piano. Dir.: Edmon Colomer. Verdi, Beethotco. Schnebel. (Concerts Simfònics al Palau). 2J 24ABRIL 19b Auditori OBC. Manuel Barrueco, guitarra. Solista vocal. Dir.: Josep Pons. Soli!, Sierra, Schonberg. 20,30 h Liceu Orfeo ed Eurídice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. Jlh Auditori OBC. (Segona audició). 17 b Liceu Orfeo ed Eurídice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. 18 h Palau Boris Giltburg, piano. Beethoven, Franck, Scriabin, Mompou, M~r¡ili (Els Diumenges al Palau). 28ABRIL 19 h Palau Gema 4. Cor de Noies de l' Orfeó Català (amb el mecenatge de Sant& der Central Hispano). Gema 4 i Lluis Vilamajó, coordinació artística. Mujeres a un mtsmo son. (Concert de tarda al Palau). 29ABRIL 20,30 h Liceu Orfeo ed Euridice de Gluck. Dir.: Antoni Ros Marbà. 30ABRIL 21 h Palau Capella de'Turchini. Dir.: Antonio Florio. (Palau 100). 3MAIG 19 h Auditori 4MAIG llh Auditori Jove Orquestra Nacional d'Espanya. (Segona audició). 18 h Palau Trio Li~orio-OrpeUa-Mor. Daniel Li~O!"ÏO, piano. Joan OrpeU.a, violí. jo!! Mor, vtoloncel. Beethoven, Xostakov•tx, Granados. (Els Dmmeogoll Palau). 27 ABRIL Sl s¡- = = ~ 3 ¡¡;¡;• ~- 222 .... Jove Or~uestra Nacional d'Espanya. Dir.: Manuel Valdivieso. Simfri núm. 1 e Mahler. 11 21 21 2' 2i 3CI 31 = :s. S MAIG 19 h Palau La Locomotora Negra. Jazz. (Concert de Tarda al Palau). 10 3 6MAIG 21 b Palau I Musici. Vicenç Prats, flauta. Vivaldi, Bach. (Euroconcert). 22 21 h Aud. Winterthur Alain Planès, piano. Schubert. (VI Schubertiada). 21,30 b CCCB Jorrit Dijkstra, saxòfon i electrònica. (Cicle Internacional d'Influèncili Musicals) . 1 7MAIG 21 h Palau Maria Joao Pires, piano. (Ibercamera). 26 S MAIG 21 h Palau Orquestra Filharmònica de Berlín. Dir.: Mariss Jansons. Beethort~ Dvorak. (Palau I 00). 9MAIG 21 h Auditori OBC. Dir.: Jerry Goldsmith. Música de cinema. lO MAIG 19 h Palau OSV. Anna Gourari, piano. Dir.: Edmon Colomer. Schumann, Bce~ ven, Schnebel. (Concerts Simfònics al Palau). 19 19 h Auditori OBC. (Segona audició) 20 llh Auditori OBC. (Tercera audició). 18 h Palau European Union Baroque Orchestra. Dir.: Paul Goodwin. Cooperin. 1~ lemann, Locke, Hiindel. (Els Diumenges al Palau). 19 b Casal del Metge Elisabet Vilaplana, mezzosoprano. Clara Arbós, piano. Mootsalrat~ contemporanis. (Joves Veus de la Lírica). 12MAIG 19 h Palau Grup de Cambra de Barcelona. Eulàlia i Ester Vela,liano. Rakh=~ nov, Comellas, Montsalvatge, Saint-Saens. (Concert e Tarda alP 3A 14MAIG 20b Catedral Jean-Christophe Geiser, orgue. Martin, Zbinden. (I: Orgue de la Ca~t· dral de Barcelona. Euroconcert). s lS MAIG 21 h L'Espai Banda Municipal de Barcelona. Dir.: els mateixos compos~ors; ~ Ferrer, Diago, Gonziílez de la Rubia, Pardo, Fidemraizer. ( ~ 28 16MAIG 21 b Auditori OBC. Arcadi Volodos, piano. Dir.: Lawrence Foster. Serra, Prokófill' Brabms. 29 17MAIG 19 h Palau OSV. Manuel Guillén, violi. Dir.: Salvador Brotons. Gtioka, Prokófte Txaikovski. (Concerts Simfònics al Palau). 30! ""' sel ~· ¡;;¡ s¡- ...e: 11MAIG 48 228 e 17 -········ lleial lS MAIG ndru 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 11 h Auditori OBC. (Tercera audició). 18 h Palau The Swingle Singers. Concert a cappella de Bach als Beatles. (Els Diumenges al Palau). 21 h Palau n Gardelino. Jan de Winne, flauta. :en). 21MAIG cello, Bach, Vivaldi. (Euroconcert). 0\'ll. 22MAIG 21 h Palau Orquestra i Cors del Teatre Bolshoi. Alexandra Durseneva, mezzosoprano. Svetlana Belokon, mezzoso&rano. Andrei Dtmaev, tenor. Yuri Nechaev, baríton. Valery Gilmanov, aix. Dir. titular: Aleksandr Vedernikov. Txaikovski, Borodin. (Palau 100). 1SMAIG 18h Liceu Recital lnga Nielsen, soprano, Robert Hale, baríton. Rupert Dussmann, piano. Brahms, Strauss, Gersbwin, Porter. 19 h Auditori Orquestra Filharmònica de Timisoara. Mihai Ungureanu, biano. Dir.: Georghe Costin. Wagner, Txaikovski, Dvorak. (Concerts a arcelona). 19 h Palau Sole~ ~ 26MAIG ,otaa- llil!i ge~~ Orquestra de Cambra de Granollers. Santiflo Juan, violí. Mayte Martío, endelssohn, Falla. (Concert de Tarda al Palau). cantaora. Dir.: Francesc Guillén. Mozart, 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy 27MAIG 21 h Palau Ka tia & Marielle Labèque, piano. Colin Currie i Julio Barre to, percussió llatina. Bernstein. (Palau 100). 29MAIG 20h Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. SO MAIG 21h Institut Francès Grup Instrumental Esmuc 11 (Avuimúsica). 31MAIG 21 h Auditori Symkhonieorchester des Bayerischen Rundfunks. Dir.: Riccardo Muti. Txai ovski, Prokófiev. (lbercamera). :Stict tri Marcel Ponseele, oboè barroc. Mar- ANDOIUlA LA VELLA (PRINCIPAT D'ANDORRA) lO ABRIL 22 h C. Congressos Estrelles de la Dansa del Segle xx. 22MAIG 22 h C. Congressos English Chamber Orchestra. Marta Zabaleta, piano. Dir.: Gloria Isabel Ramos. C. Parroquial Orquestra de Cambra del Maresme. Dir.: Jordi Colomer. Benejam, Toldrà, Barber, Dvorak. ARGENTONA (MARESME) 26ABRIL 22 h ' CAPEI.I.ADES (ANOIA) 19ABRIL 21 h Paper de Música Rasvan Neculai violoncel. Marius Sima i Nicusor Sílagbi, violí. Viorel Tudor, viola. su'zanne Bardbury i Camelia Sima, piano. Oriol Romaní, clarinet. Ravel, Milhaud, Brahms. 20ABRIL li h Paper de Música Concert d'alumnes del Curs Internacional de Música de Cambra de Capellades. 17MAIG 21 h Paper de Música Eva Prat, flauta travessera. Meritxell Fernàndez, piano. Bartók, Eoesco, Hindemith, Fauré, Prokófiev. Aud. La Mercè Dominique Merlet, piano. GDlONA (GIRONÈS) 3ABIUL 20 h -------------~~~=-~==~--~-----------------SABAJ>J!tt (VALLÈS OCCIDENTAL) 28~G -. 29MAJG ---30 P.IAIG 21 b La Faràndula Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya). 21 h La Faràndula Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. Funció dels alumnes de l'Escola d'Òpera. (Òpera a Catalunya). 21 h La Faràndula Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya). SANTA COLOMA DE GRAMENET (BARCELONèS) C. Roig i Torras 9rup de música de cambra de l'Escola Municipal de Música Can Roig 4ABRIL 21,45 h 11ABRU. 21,45 h C. Roig i Torras Vicenç Prunés, piano. Schumann, Liszt, Chopin. 2SABRU. 2 1,45 h C. Roig i Torras Josep Fuster, cLarinet. Quartet Glinka. Ala Voronkova, violi. Gueràssia Voronkov, violí/viola. Bernat Bofarull, viola. Nabí Cabestany, violonct Krommer, Baermann, Weber. 9MAIG 21 ,45 h C. Roig i Torras Montserrat Gascón, flauta. Josep M. GironeU, piano. Mozart, Mamllo ' Schumann. 16MAIG 21 ,45 h C. Roig i Torras Salvador Frances, clarinet. Meritxell Fernàndez, piano. Mireia QuiniJ. na, violoncel. Montserrat Olivés, piano. 23MAIG 21 ,45 h C. Roig i Torras Sextet de corda BCN Collage. Brahms, Schêinberg. 30MAIG 21 ,45 h C. Roig i Torras Trio Ligorio-Orpella-Mor. Daniel Ligorio, piano. Joan Orpella, violi.JG!i Mor, violoncel. Beethoven, Brahms, Xostakóvitx. 1 Torras. TERRASSA (VALLÈS OCCIDENTAL) lO ABRIL 21 h Centre Cultural Orquestra Nacional de Cambra d' Andorra. Cor Madrigal. Marc C&nllll· ri, tenor. Elena Copons, soprano. Dir.: Jordi Casals. Passió de ]esuaisJ, l'etern vivent d'Enric Ferrer (llibret d'Antoni Pera mau). (Fundació CU. xa Terrassa). 11MAIG 18 h Centre Cultural Ballet Flamenco Blanca del Rey. (Fundació Caixa Terrassa). r - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - · · • •••• catalunya música 1revista musical catalana CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fanceac de Paula, 2 - 08003 Bucelona Butlleta de domiciliació bancària Senyors, els agrairé que amb càrrec al meu compte/llibrera atenguin els rebuts que els presentarà el Consorci del Palau dc la Música Catalana, pd P'1t ment dc la meva subscripció a "Catalunya Música/Revista Musical Catalana". Oooo Ciobo Do òDOooooooo Signatura: Titular compte: -- - - - - - - - · · - - - - Banc/Caixa ·_ _ __ Agència:_ _ _ _ _ _ _ __ ·-----·-·--· Adreça agència:· - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Codi postal i població: ....... _ , (cal omplir les dades correctament) Butlleta de subscripció Nom i cognoms del subscriptor: _ _ _ _ _ __ _ __ _ _ _ _ _ __ _ _ _ __ _ Adreça: - - - · --- --·-· Telèfon: Codi postal i població: -·· - - - - - - - - - - - · · - - · - · · - · - · - · Professió: ·--·----··-· ... - - - · ··---..--.. ·--- 50 - - - - - -·-------- .. ~ __ Desitjo subscriure'm a partir del número: Amb la quota anual dc 25,24 curos. Faré efectiu l'impon mitjançant domiciliació bancària (o bé taló bancari adjunt, a favor de •eatalunya M vista Musical Catalana•). Per subscripcions a l'estranger. consulteu el preu. Les te>'eS dades seran incorporades als fitxen dtl Grup Palau de Ja Música (Orfeó Calall, Fundació Orfeó Calali-P...u de Ja Música i Consorci dtl P...u de la~ :l.i.clti~~ de SAnt francesc de Paula, 2, de Ban:dona, CP 08003, pu ru-oe Ja gestió~ i en aquesta adreça pol ente1r tots els drets d'accés. ___ •••. .... ~-------------------- -- - ------------------- --- -------------------------------- - -- -- ---- ¡elfo, P1oneer sound. visíon.soul