Revista Musical Catalana. Núm. 223 Maig 2003
Editorial: A l'ombra del Fòrum 2004 / PANORAMA Liceu 2003-04. Temporada al límit de la saturació de recursos. Jaume Comellas / La Perritxola obrirà el Festival Grec 2003. RRMC / L'estabilitat precària de Miquel Pujadó... i de la Cançó. Jaume Comellas / Mikrokosmos: Prosa sardanista. Pere Artís / Tangents: Belbel. Jordi Maluquer / Del seu affm.: Àlex Rigola. Jaume Comellas / Crítiques. J. Comellas, Lluís Trullén, Francesc Taverna-Bech, Jordi Salazar, Robert Benito, Ester Vendrell i Albert Suñé / La gravadora digital de DVD. Jordi Martínez Catalán / TEMA L'obra magna wagneriana. Lectures de la Tetralogia / Consideracions sobre la música de la Tetralogia. Víctor Estapé / L'Anell: un drama (polític) de família. Jordi Ibáñez Farnés / MUSICALIA Mario Katona. L'ofici d'escollir bé els cantants. Mònica Pagès i Santacana / Filharmònica de Berlín i Mariss Jansons, Arcadi Volodos, Orquestra i Cors del Teatre Bolshoi, Paul Goodwin, Katia i Marielle Labèque, Il Gardellino, Festival de Música Antiga. Lluís Trullén / Nova incursió del Liceu en l'òpera infantil. Jordi Salazar Roy / Oedipe, l'òpera d'Enesco. Jesús Rodríguez Picó / La dansa al Festival Grec 2003. Fent equilibris. Ester Vendrell / Discogràfiques a Catalunya. Edicions Albert Moraleda. Montserrat Puig / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
aun a musica 223 vis a usica ca a ana O ------------------------------------------------------------------------------------------------ EDITORIAL A l'ombra del Fòrum 2004 ............................................ ______ ,. ________ .,........ . ..........................................................................................................._ ........................................................................ Consell Editorial: Fèlix Millet o o PANORAMA Montserrat Albet, Josep M. M. Busquets, Eugeni Josep Caminal, Salvador Casas, Gregori Estrada, Joaquim Garrigosa, Joan Carles Guinovart, Teresa Joan Matabosch, Jordi Montull, Ramon Muntaner, Ramon Pla i Jordi Rueda. Consell de Direcció: Pere Artís (editor), Pere Burés (coordinació amb Catalunya Música), Jaume (direcció periodística) i Lluís Millet (direcció musical) Preimpressió: Ormograf, S.A. Impressió: Agpograf, S.A. Distribució: Distribarna, S.A. Dipòsit legal: B-34.432/83 ISSN: 1136-7458 Col·laboren en aquest número: ARTfs, ROBERT BENITO, CESC, ... ._._,,.,,L~..A:>. vfCTOR ESTAPÉ, JORDI JORDI MALUQUER, JORDI ALAN, MÒNICA PAGtS I EDUARD V. PATSI, JESúS RODRIGVEZ ~"'" ;,,,L."VéAK ROY, ALBERT SUÑÉ, TAVERNA-BECH, LLUIS I ESTER VENDRELL. Miquel Pujadó La Perritxola obrirà el Festival Grec 2003 per RRMC L'estabilitat precària d e Miquel Pujadó... i de la Cançó per ].C.C. Mikrokosmos: Prosa sardanista per Pere Artfs Tangents: Belbel per jordi Maluquer Del seu affm.: Àlex Rigola per Jaume Came/las Crítiques per f. Came/las, L/ufs Trullén, Francesc Tavema-B~c/1, jordi SalaZI/r i Roy, Robert Benito, Ester Vendre/11 Suñé La gravadora digital de DVD per Jordi Martínez Cata/tín ........................................................................................................................................................................................................................................................................................... • TEMA L'obra magna wagneriana. Lectu res ae la Tetralogia • - W Consideracions sobre la música de la Tetralogia per Vfctor Estnpé L'Anell: un drama (polític) de familia per Jordi lb6ñez Fames • ..................................................................................................................................................................................................................... ........................................................................ . ~ MUSICALIA $ W • •• • riaiiiJllísira/l'l'lisla 11usiral 11lalana Sant Francesc de Pa u la, 2 08003 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 1 o '""M.palaumuslca.org A/e: revista@palaumusicn.org per Jaume Comellas •• •• • Disseny: Ferran Sendra Publicitat Megmar 2001, S.L. Diputació, 279, lr 7a Tel.: 93 487 76 26 08007 Barcelona Liceu 2003-04. Temporada al límit de la saturació recursos Mario Ka tona , • Mario Ka tona. L'ofici d'escollir bé els cantants per Mònica Pagès i Santacana Filharmònica de Berlín i Mariss Jansons, Arcadi Volodos, Orquestra i Cors del Teatre Bolshoi, . Goodwin, Katia i Marielle Labèque, Il Gardelhn Festival de Música Antiga per L/ufs Trul/én Nova incursió del Liceu en l'òpera infantil per Jordi SalnZIIr Roy Oedipe, l'òpera d'Enesco per Jesús Rodríguez Picó La dansa al Festival Grec 2003. Fent equilibris per Ester Vendrell Discogràfiques a Catalunya. Edicions Albert Moral per Montserrat Puíg Música encreuada per Eduard V. Patsi •' .................................................................................................................. ...................................................................................................................................................................... SCHERZANDO CONCERTS • o perCesc 3 243 EL PRIMER PALAU Cicle de Joves Intèrprets • VIII Temporada 2003 La Fundació Orfeó Català-Palau de la Música Catalana organitza la VIII temporada El Primer Palau, amb la finalitat de donar una oportunitat als joves intèrprets de música clàssica d e fer el debut al Palau de la Música Catalana. Per això obre una . ' convocator1a adreçada a instrumentistes de corda, teclat, vent o percussió, cantants, duos amb piano i grups de cambra constituïts de nivell superior o graduats, que no hagin complert els 28 anys el 31 de desembre de 2003 i als cantants que no hagin complert els 31 anys el 31 de desembre de 2003. Els interessats a tenir més informació poden sol·licitar les bases completes d'aquesta Convocatòria al Palau de la Música Catalana tiil 93 295 72 00 E-mail : fundacio_concerts@palaumusica.org o (Srta. Adriana) als Conservatoris i Escoles de Música Els candidats hauran d'enviar la sol·licitud abans del 10 de juny proper. patrocina i organi~: FUN OI\CIÓ O R.HO CATALÀ PALAU DE LA MÚSICA 6 MITSUBISHI I ' -ELECTRIC quest esdeveniment que ens espera l'any vinent, el Fòrum Universal de les Cultures, fa temps que genera, d'una banda, grans expectatives i, de l'altra, inevitables dubtes. Aquelles per causa d'un aparell de sensibilització ciutadana que el fa present a l'actualitat de manera continuada. Aquests -els dubtes- perquè a menys d'un any vista de la inauguració, queda molt per concretar en diversos aspectes. En aquest sentit, en el de les concrecions no ja programàtiques, sinó en el terreny dels fets concrets, es constaten, de manera cada dia més palesa, unes actituds expectativistes -si se'm permet l'expressió-, segons les quals, manifestacions de realització regular i consolidades frenen en part la seva volada i ambició habitual, en la prudència del que pugui suposar la irrupció definitiva de tot el que ha de moure el "macroesdeveniment". El tema és prou interessant, perquè les seves conseqüències, com l'ombra del famós xiprer literari, poden resultar allargades. I la reflexió històrica ens obliga a estar a l'aguait. No cal cridar el mal temps a l'avançada, però recordem que l'Olimpíada Cultural del 1992 també va comportar la seva ombra. Allò que sobre el paper havia de ser motor d'una nova època de les manifestacions culturals, va quedar ~eduït a la mínima expressió, i, sobretot, va precipitar algun cadàver tl·lustre, com el Memorial Xavier Regàs de Teatre i el Festival Internacional de Música de Barcelona. P~r això hem d'esperar que amb l'experiència adquirida, el Fòrum ~mversal de les Cultures sigui, en el terreny que ens pertoca, una manüestació al més brillant possible, que tingui un relleu excepcional en ~an~f:stacions d'importància i una profunditat en sent~t d'aques,tes, a l alçana de les ambicions posades globalment en el proJecte. Pero sense oblidar, tanmateix, que la vida continua i que després del 20~4 ve el 2005 i el 2006, que, com sembla que ja passa amb el 2004, SI han de ser influenciats pel que esdevingui aquest any, ho han de ser de manera positiva. L'ombra del Fòrum 2004 ¡¡;¡ ..... = = ~ a f:;• ¡¡;¡· 223 5 245 ~ 1( 7ile/UniaJ "la Caixa. ~ CAIXA CATALUNYA Iwtntel1tlur CRI!DIT FUNDACIO SUISSE ~ ~ E~ fecsa endesa -~unda c.!§ 'l' Grup Set ••• AGFA+ ~,........,. :JTpAD A OSA IBER/Al~ lli CAJJWINYA 88VA ~ gasN2!!ural - SIEMENS ~ t::1ilJI!I l•fiiï~!II•Jrrt, • MPG I<EtllAPlAJQCilOGGIIOUP .-:GISA 4. Santandcr Central Hispano s~de~lona BANC.UXI\ ~ m•wgat.t.rn ' ,fr/ y"""" Grupo~ Planeta ¿S ~ " u o DRAGADOS ~ S¡ d ~ :1 cara6. ..., q\ VINSA CANAL+ I llrii~t0Ul.1A.IA Colonial Gr~fiques iLLhEJ ] IÍI Y.,.;..,.,~ 0rtve • o IM§ • !J BAKE~CJ{&S11I d re gu nc lat ~ ~ ria dé ACCENTURE • AGROLIMEN • AGRUPACIÓ M ÚTUA· ALM IRAU. PRODESFARMA • ALTADIS • ASEPEYO • AUCAT, AUTOPISTES DE CATALUNYA. BAGUÉS • MASRIERA JOIEAS 8ASF ESPAAoLA • BTV, BARCELONA TELEVISIÓ • COBEGA • FUNDACIÓN COCA· COLA ESPAFIA . COPCISA . COTEC8A • DAMM • DANONE . DOM PÉRIGNON • M Ofr CH~ EPSON IBÉRICA • ERCROS • ESPAIS D'OCI • EUROMADI · FCC, CONSTRUCCIÓN • FERRERO IBÉRICA • FERROVIAliNMOBlLIARIA . FIATC, ASSEGURANCES · FRIGO • uHJUWII FUNDACIÓ PUIG · FUNDACIÓN EPSON IBÉRICA ·GRAFOS· GRAN CASINO DE BARCELONA, GRUP PERALADA . GRUPO URIACH . GRUPO VITA. HYM SA, GRUPO EDITORIAL EOIPRESSE • INDRA • KONSAC • LABORATORIOS I NIBSA • M ICROSOFT IBÉRICA • M IELE • M ITSUBISHI ELECTRIC EUROPE • M USIN! • PANRICO • PEUGEOT ESPAÍIA PHILIPS IBèRICA · PORT DE BARCELONA· PRICEWATERHOUSECOOPERS • RECOLETOS, GRUPO EDITORIAL · SARA LEE • SOLVAY IBÉRICA ·U NI CA· VISA ESPAÑA d'¡¡ pe] b~ gai dis IOt fa són part del Liceu eni i fi f) tar Fundació Cran Teatre del Liceu Generalitat de Catalunya, Mlnisterio de Educación, Cultura y Deporte, Ajuntament de Barcelona, Diputació de Barcelona, Societat del Gran Teatre del Liceu i Consell de Mecenatge ma Per a lnfonnacló sobre el programa___...,. de Mecenatge 1decol-labotaCI611111P"""'ad.-l-IIOS al telèfon 93 485 99 25 oal'e--maii~ccrn trd me Gran Teatre del Liceu 2003-04 ~ ~ 1 o 7- Temporada al límit di · ~~ la saturació de recursos ~. o LA REPRESENTACIÓ INAUGURAL DE L'ÒP ERA Winterrniirchen DE PHILIPPE B OESMANS EL DIA 6 DE SETEMBRE D'ENGUANY I 1 LÚLTIMA REPRESENTACIÓ DE LA C OMPAÑÍA N ACIONAL DE DANZA EL DIA 7 D'AGOST DE L'ANY VINENT COMPLETEN ONZE MESOS LLARGS D'ACTIVITAT PROMOGUDA P EL GRAN T EATRE DEL L ICEU, AMB UN TOTAL DE 341 P ROPOSTES. MÉS D'UNA PER DIA, GUARISME QUE COMPLETA LA IMATGE DE DENSITAT I, PER TANT, DE GAIREBÉ PLENA SATURACI Ó DELS RECURSOS DISPONIBLES. TOT AIXÒ EN EL SI D'UNA OFERTA ARTÍSTICA QUE, PEL QUE FA A LA CABDAL PARCEL·LA OPERÍSTICA, ES PRESENTA DE DIFÍCIL DEFINICIÓ. a temporada vinent I07 vegades s'obrirà el teló del Liceu en onze títols, als quals s'ha d'afegir un dotzè que s'oferirà a la Sala Puigserver del Teatre Lliure 'en coJ.Iaboració amb aquest centre. Es tracta d'una oferta sensiblement igual a la de la present temporada, en què s'hauran ofert I 05 sessions, en dotze títols, dos en versió de concert, mentre que la temporada vinent només un -Maria Stuarda- correspon a aquest concepte. Estructura d'oferta molt semblant doncs, amb l'interès d'obrir-se al Lli u~ re, i que tanmateix difereix en contingut. En aquest sentit, sorprèn que només sis títols dels que es representaran es puguin incloure dintre dels de gran re~rt~ri, i encara alguns -Macb7th oPLUilo qesare- una mica pels ltals. Així, n~mes Tosca, Cosi fan tutte ri comp!ec1ó_ de ~a Tetralogia wagne~a -SI~gfned 1 E/ capvespre dels -se Situen en l'esmentat i atractiu concepte. d'~rt que hi ha una mostra -unitàriaI~.dels compositors més valorats ~ p~bhc fidel -Puccini, Mozart DoVerdi- i també Wagner e~ l'o~ada partida doble preestabÍerta. . na_quests parcel·la destaquen dues :rebe maratons, significades en les set representacions de Tosca en dues 1 ,ongades -novembre i juny- i de Cos! ¡Ol¡ lutte b · ' entre .' a?'l. qumze representacions 1 1 i finlnnc p de desembre d'enguany tar de gener de 2004. Cal esmenma~ue_bom gaudirà de la versió dratrenal~a de Josep Maria Flotats esmentats t~~tro Real. f.:1acbeth, els es1 s wagnenans, una visió L :tti, ° amb tota seguretat creativa de Giulio Cesare signada per Herbert Wemike i la donizzetiana Maria Stuarda en l'al·ludida versió de concert completen aquesta parceHa que podríem qualificar de normalitat programadora. Hamlet de Charles Louis Ambroise Thomas, estrenada el 1882, pertany a l'estètica "figurativa", però en tot cas no es tracta del que podríem anomenar títol de culte. Al costat d'això hom ratifica l'aposta per la contemporaneïtat, fet que valorem en tot el que comporta de tasca d'oxigenació de repertoris. D'altra banda, cal tenir en compte que aquesta línia d'actuació ha fornit al Liceu bona part dels seus èxits més autèntics les darreres temporades -El cas Makropulos, Billy Budd, Lady Macbeth de Msensk, Kàtia Kabànova. La contemporaneïtat, altra vegada es manifesta amb unes quantes estrenes al nostre teatre, i en algun cas a Espanya, començant per l'obra que inaugurarà la temporada en ple calorós 6 de setembre. Es tracta de Wintemuïrchen, obra de Philippe Boesmans inspirada en El conte d'hivern de William Shakespeare. Literat, per cert, present en Macbeth i Hamlet. Tmdrem temps de valorar aquesta estrena, Ja qual, en PoNs I PAsQUAL SIGNARAN UNA VERSIÓ DE Peter Grimes MOLT PROMETEDORA. tot cas, a l'avançada es mostra molt prometedora. Peter Grimes. probablement l'òpera més coneguda de Benjamin Britten, arriba finalment al Liceu, en una proposta molt atractiva amb la batuta musical de Josep Pons i la dramatúrgica de Lluís Pasqual, i amb un repartiment important. Moltes coses fan pensar que pot ser un espectacle referent de la temporada. Una mica massa tard arriba l'estrena liceística de Babel 46 de Xavier Montsalvatge; però a la fi benvinguda sia. Estrena que compartirà sessió amb aquesta joia raveliana que és L'enfant et les sortilèges en un doble programa també exceJ.Ientment equipat: Antoni Ros Marbà i Jorge Lavelli com a màxims responsables del fossat i de l'escena. Queda per esmentar, finalment, la 7 247 producció d'11 mondo delia Iuna en coproducció, tal com s'ha apuntat, amb el Teatre Lliure. Es tracta d'una iniciativa de característiques especials. ja que a més d'oferir-se a la Sala Puigserver -set representacions-, el repartiment es concretarà entre participants de la darrera edició del Concurs Francesc Viñas i en audicions que tindran Uoc aquest mes de juliol. En aquesta aproximació general, una mica a vista d'ocell, hem de referir-nos a criteris dramatúrgies. Tot sembla indicar que la pròxima temporada tampoc no hi ha gaire marge per a la trencadissa i que, ben altrament, apareixen força artífexs reconeguts en l'àmbit dels treballs creatius i alhora inseiits en el corrent de renovació del concepte de la dramatúrgia operística. Ens estem referint a Luc Bondy (Wintermiirchen), Robert Carsen (Tosca), Pascuai-Frigetio-Squaciapino (Peter Grimes), Harry Kupfer (Tetralogia). om ja ha esmentat alguns dels protagonistes de la temporada a tall d'apunt. Pel que fa a les veus, s'acusa una concreta voluntat d'incorporar figures emergents de la lírica internacional de les quals encara no hem pogut gaudir a casa nostra. És el cas simptomàtic de Daniella Barcellona (Giulio Cesare) o Juan Diego Ftórez (Maria Stuarda), que han de desvetllar una notable expectació, i que encapçalen amb una llista de cantants, en alguns casos de primer ordre ja coneguts -Pons, Alvarez, Guleghina, Scandiuzzi (Macbeth), Carol Vanes, Franco Farina, Fabio ArmiHato (Tosca), Edita GtUberova (Maria Stuarda), Ofèlia Sala, Regina Schi:irg (Gosi fan tutte), Christopher Ventris (Peter Grimes), i els wagnerians Deborah Polaski, Falk Strückmann, John Treleaven, Matti Salminen, Eric Halfvarson, Elisabette Matos. Com a idea d'equip, és d'una notable envergadura, però amb les excepcions dites, els noms més plenament encimbellats de la indústria de la lírica internacional continuen absents. I no diem que sigui ni bo ni dolent. Només ho constatem. En aquest sentit, per com resulta de transcendent la seva tasca, ens preocupa més el context de discreció del conjunt dels directors -amb l'excepció dels de casa, que sempre han ofert versions d'una gran envergadura- i d'algun altre. laquí hem de destacar la incorporació al fossat liceístic del jove director barcelonf josep Caballé, que compartirà amb Bertrand de Billy la responsabilitat de Gosi fan tutte en cinc representacions. Es tracta d'un nom que cal seguir atentament. Mentre la parceJ.Ia concertística es redueix gairebé a la mínima expressió, es manté de manera sensible el nivell de recitals, amb un clar domini de veus H 8 248 femenines -nou de deu recitals-, amb un estol de figures molt significades per la seva dedicació operística, entre les quals emergeix Waltraud Maier i José van Dam juntament amb Montserrat Caballé, Vesselina Kasarova, Violeta Urman, Ruth Ann Swenson, Deborah Voight, Ana María Sanchez, Angela Gheorghiu i Adriane Pieczonka. S'incrementa de manera notable i circumstancialment l'oferta de ballet, amb vint-i-quatre representacioru~ quatre espectacles. Aquest increme" és causat pel fet d'inserir-se una pa: de la programació en el Fòrum 2001. Hi intervindran L'English National& Uet, Leipziger Ballet, Ballet de I'Òftra de París i la Compañía Nacionalil Danza. El Foyer acollirà onze sessi«' i Ja creixent programació infantil,an:Jo un clar component pedagògic, oferili quatre produccions. l2004 acaba el plimer Pla director, quadriennal, que es va posar en marxa amb la recuperació del Teatre. Hom a11i· ba a aquesta fi de termini en un context de satisfacció, atès que en paràmetres tan fonamentals com la resposta del públic (94% d'ocupació), increment d'activitat, disminució de l'apor· tació pública en el pressupost (s'ha passat del 64 al47%) i ex· plotació de recursos de tota índole, s'han superat fins i tot amb escreix les expectatives més falagueres. Amb vista al futur, hom constata fets com la saturació de les possibilitats d'explotació del capítol patrocinadors, l'escàs mar· ge de maniobra pressupostària per al capítol produccions pròpies i la necessitat de comptar amb més recursos institucionals. sense pertorbar, tanmateix, l'actual estructura pressupostària ja apuntada. Tot i que es reconeix que, comparativament. hom es troba a la banda baixa en aquest apartat respecte del queéi habitual arreu. Nous objectius i nous reptes esperen ara per a la pròxima eta· pa que començarà al final de la temporada que comentem. En el pla artístic sembla que s'imposa fer un salt qualitatiu en les e~; tructures artístiques -orquestra i cor. En l'aspecte de projecct~ social, queden reptes com la incorporació de públic més jove. 1 en general fer més accessible l'oferta a nous segments d'espec· tadors i la presència en el món de les noves tecnologies i dels multimèdia, en el qual hom ja està incidint en una posició c.ap· davantera. També, creiem, es manté obert el repte de la proJec· ció internacional del Teatre. J.C.C. E ] u e re es la ja to c!l dt e La Perritxola obrirà el Festival Grec 2003 EL MUNTATGE DE L'OPERETA lJ¡ Perritxola DE JACQUES ÜFFENBACH A CÀRREC DE LA COMPANYIA DAGOLLDAGOM AMB DIRECCIÓ DE JoAN LLuís Bozzo SERÀ EL FBTMÉS RELLEVANT EN LA PARCEL·LA DE MÚSICA CULTA QUE OFERIRÀ L'EDICIÓ DEL FESTIVAL GREC D'ENGUANY. AQUEST ESPECTACLE, A MÉS, SERVIRÀ PER INAUGURAR AQUESTA MANIFESTACIÓ EL DIA 2 5 DE JUNY. .J.~~-~--~S.. es caracteiÍstiques de l'o- L bra esmentada encaixen en gran manera amb la idiosincràsia artística de la companyia barcelonina -recordem la seva versió de La bella He/ena- i amb la del mateix Bozzo. L'obra té una específica relació amb el context històric barceloní, ja que es basa en els amors de l'actriu Micaela Villegas i el virrei del Perú, el barceloni virrei Amat, que justament va construir per a aquesta dama el palau anomenat de la Virreina, ~~e. c~riosarnent allotja la gesho 1 direcció del Festival Grec. L'espectacle s'oferirà en versió catalana. El Festival Grec d'enguany té un cert caràcter de transició tot esperant el Fòrum de les C~ltu­ res, que ben segur exigirà un gran esforç en tots els sentits, i que en ~a P~~t, d'espectacles dirigeix BorJaS•lja, com és ben sabut, director del Grec. D'altra banda, es clou el P~imer cicle programàtic ~I matetx Borja Sitjà, establert quatre anys, tot esperant igualment el pròxim, condicionat naturalment, pel Fòrum. ' Amb una aportació municipal presència de dramaturgs tan imlleument inferior a la de l'edició portants com Peter Brook en el de l'any passat, que passa de 3 que pot resultar l'espectacle esmilions d'euros a 2,8, per bé que treBa del Festival, fe prends ta el pressupost global supera el de main dans la mienne, text de Cal'edició anterior, gràcies a l'inrol Rocamora basat en les cartes crement d'altres fonts pressuencreuades entre Txékhov i la sepostàries. Cal destacar una tímiva mulJer. Aquest espectacle, a da col·laboració de l'altra costat més, petmetrà un duel actora} ende la plaça Sant Jaume, personitre dues grans figures de l'esceficada en el Teatre Nacional na europea: Michel Piccoli i Nade Catalunya. Hom tasha Parry. Matmanté una esthias Langhoff tructura semserà un alrt·e diblant, amb un rector d'escena gran predomini foraster imporde l'oferta teatral tant; oferirà el TÉ RELACIÓ i també amb un muntatge Borges important protaAMB LA FIGUde Rodrigo Gargonisme del balcía, i Marilú MaRA DEL VIRREI let. rini dirigida pel La programació deixeble d'AntoiAMAT. teatral es caractene Vitez, Arthur ritza pel relleu Nauzyciel en el que hi prenen auclàssic de Beckett tors contemporanis, com Edward ¡Oh les beaux jours! i Antoni o Bond, Jesica Goldberg, Rodrigo La tella, un jove realitzador italià, García o el ja més clàssic -és un completen la presència de noms dir- Peter Handke i també la internacionals destacats amb la La Perritxo- la Joan Lluís Bo=zo. A sow. Jacques Offenbach Reneix un estel a Barcelona! • NHO)'( ()~ (' l:,; l - ,." J --·····-LA FLORIDA d BARCELONA e 11925, l'hotel lA Florida va obrir les seves portes com un gran hotel que dominava la ciutat de Barcelona des del Tibidabo. Desprès d'un llarg procés de reformes i 78 anys més tard, l 'hotel tornarà a viure. El25 d'abril, el Gran Hotel lA Florida tornarà a brillar com un estel a més de tres-cents metres sobre de la ciutat. an ta llu é futes impressionants, 74 habitacions espectaculars, suites amb jard( privat i jacuzzi. Inoblidables àpats al restaurant L'Orangerie, on es podrà assaborir una excel·lent cuina mediterrània amb la millor panoràmica. Club Privat, spa complet, piscina coberte i descoberta ... Tot això i molt més a notnés quinze minuts de la ciutat. - " ¡:¡a - ~ Mótlber o{'TM Stmr GrtlfAP WWWJMSI#ÚI8rtlfAP-"""' p te1 ~~ oE qu an la Iac te ~ en ~ sel ció tac de L Bo es~ pr 25 d'abril 2003 am COJ IX CURS INTERNACIONAL DE ~IÚSICA DE VILALLER L'QdrÏU ]1111 Birkñr pro~~~gtmi/::Jirà rtSpict«1t llfliSÍC/Ú - ~-- juliol2003 Aa-.., ,,...... 1 ;¿ \'•~u• ESPECIALITATS INSTRmfENTALS del 25 de juliol PIANO dramatúrgia de Querelle de Jean Genet en versió del Tea tro Garibaldí. clam en el repartiment. Esmentem així mateix El mestre i la Margarita de Bulgàkov en versió dirigida i interpretada per Pep Tosar i Xicu Masó. ' aportació catalana té en l' Electra de Sòfocles en versió de J. om continua la idea Sanchis Sinisterra, d'agermanar el Grec probablement la proposta més amb una ciutat esambiciosa. El repartiment comptrangera; idea que en ta amb Vicky Peña, Pere Arqtiiaquesta edició es concreta en el Uué, Àngels Bassas, i la direcció projecte titulat Mira, centrat en és d'Antoni o Simón. Un altre esla ciutat de Tolosa de Llenguapectacle prometedor, de caracdoc. Aquest projecte ja es va initerístiques d'altra banda insòliciar l'any passat i ara es clou, tot tes, serà L'hora que no sabíem res comptant amb la participació els uns dels altres, una de les dues d'artistes del teatre i la dansa de obres de Handke programades, l'esmentada ciutat i de la resta de que dirigirà Joan Ollé i comptarà França, amb noms no concretats amb la coHaboració del músic de en la presentació avançada del la Catalunya Nord Pascal CorneFestival. Jade. Es tracta d'una obra sense La parcel·la musical no culta, te>.t amb trenta-cinc actors en escom sempre deixada a mans de cena que només s'ha representat promotors privats de manera exdues vegades, l'una a París i l'alclusiva, aporta noms ben conetra a Berlín dirigida per Luc guts, com Ute Lemper, Miguel Bondy, creador que retrobarem Poveda, Toti Soler, la veterana Olen la temporada liceística. Jordi ga Guillot, Mayte Martín, uns (en Coca dirigirà l'altre títol present el seu temps) encimbellats King al Grec d'aquest autor alemany Crimson, la (d'altres temps) Benvinguda al con' musa contestatària sell d'a dm i11¡stra _ friiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiii\ de Jane Birkjn ció, i Carme Pori també Agustí laceJU s'encarrega lMPORANT Fernandez, tot de dur a bon port ' encapçalant el PRESENCIA INLear d'Edward seu quartet i el Bond -un altre TERNACIONAL conjunt català de espectacle molt rock Gossos. La DE LA PROPOSPrometedorprogramació de TA TEATRAL. amb Lluis Homa; dansa és comencom a gran retada a part. L H al4 d'agost David Westfall Ludovlca Mosca VIOLÍ Eva Graubln Manuel Guillén VIOLA Emillo Mateu Mlrlam del Casdllo VIOLONCEL hiakl Etxepare MÚSICA DE CAMBRA Manel Vald1víeso PIANISTES ACOMPANYANTS Brídget de Moura Castro Maria Jesús Garcia ESPECIALITAT CANT TÈCNICA VOCAL del 28 de juliol a1 4 d'agost REPERTORI AMB PIANO MÚSICA DE CAMBRA Maria Dolors Aldea, cant Manel Valdívleso. música de cambra Brldget de Moura Castro, pianista 223 I ENCONTRES INTERNACIONALS DE MÚSICA BARCELONA CIUTAT del14 al24 de juliol de 2003 Interpretació i Pedagogia Nivell Superior i Professionals PIANO Luiz de Moura Castro, Ludovica Mosca. Jun Kanno. Michiko Shoji, Niklas Sivelov... VIOLI Manuel Guillén, Vartan Manoogían... CLARINET José luis Estellés. Henri Bok... GUITARRA Alvaro Pierri. Jaume Torrent... Classes d'Instrument, pianistes acompanyants, quartet en residència per a la música de cambra, concerts-conferència, taules rodones, presentacions editorials I discogràfiques, concerts de professors I alumnes... INFORMACIÓ I INSCRIPCIONS Escola de Música juan Pedro Carrero Carme, 15-17 08001 BCN Tempus_Mundl@rockecmail.com Tel. 93 301 07 18 Fax. 93 412 OS 82 www.juanpedrocarrero.com 11 251 L'estabilitat precària de Miquel Pujadó ... i de la Cançó Estabilitat precària ÉS EL TÍTOL DEL DARRER CD QUE HA CONFEGIT MIQUEL PUJADÓ. !, DE FET, H O ÉS GAIREBÉ PRECÀRIAMENT -PERDONEU LA INSI STÈNCIA EN EL MOT-, PERQUÈ HA DE SORTIR AL MERCAT EL QUE EL CONVERTIRÀ EN PENÚLTIM. I cantant i poeta terrassenc manté, amb convicció irreductible, una lluita per imposar una línia de creació molt personal, feta d'una barreja de rigor intel·lectual, d'amor a la música, de vena poètica molt rica, de recerca de l'insòlit i de fe en Ja qualitat com a objectiu itTenunciable. I això es tradueix de manera molt explícita en cadascun dels seus treballs, per damunt del fet que aconsegueixin fites de mercat més o menys falagueres. Estabilitat precària és el novè en- E 223 registrament i, com tots els anteriors, està fonnat per material propi . En tot cas, no rebutja trencar aquesta línia en el futur. -Ttnc en projecte treballar en una cosa que fins ara no he fet mai. Musicar poemes d'altres. Això ho han fet molt altres, com Léo Ferré, musicant poemes amb els quals se sentia especialment identificat, com Aragon, Rimbaud, Verlaine o Baudelaire. ! no cal dir Raimon amb els clàssics o amb Espriu, i Ovidi Montllor amb Estellés. Són casos d'una coherència absoluta. MIQUEl -En tot cas, en quin o quins poe. tes penses ... -Voldria fet un trèballmonogro. fic sobre el llibre d'Agustí Bartra que no es va publicar en vida Sei'O Es tracta d'El gall canta per toll dos. La major part són poemes escrits entre 1981 i 1982, quan esta. va hospitalitzat -¿Bartra no és un poeta henne· tic, per musicar-lo? -Bé, sí, és així. Té fama de pot~ hermètic. Una mica difícil, ¡x1cE~ git, amb textos molt llargs, enprr.} cipi molt poc musicals. En com en aquest llibre hi ha un despull.· ment de la seva poesia; conlinu(J havent-hi les constants i les idee bàsiques seves, però al mat(lr temps són poemes que ja tenen for· ma de cançó. He fet la prova amb un músic, joan Grima/t, i amb ur. poeta, Miquel Desclot, i els dos pn separat ho van confirmar. ujadó pensa alternar enu:· mig de dos CD de cr~cK pròpia, un basat en texiO! d'altri, però sempre arn~ caràcter monogràfic. En tot cas. Jt· coneix que a casa nostra el tipus~~' producte que crea té dificultats.;. finançament i de projecció. P -Si no tens estètica pop-rock~ pre has de lluitar a contraco"'1 Pensa que jo vaig començar aP· var el 1982, quan/es coses anm' més mal dades per a la Canço.ft! a aquest tipus de cançó amb 0~'~­ bicions intel-lectuals. Ales/wres~> quan es va produir una m;~a~. cerca i captura de la Canço..1• pt tant, quan se'ns va fer el bw~. 12 252 Estabilitat Precària j2 d Aleshores, haver fet nou dis~ més el que sortirà aquest m:s d~ bri! inspirat en Brasseos•.e~; força el fruit d'una tossudena 1 ( mita contra els elements. Ele~;· que 'es manifesten en fonna deu:• ficultat d'accés not1Ilalitt.a1alsll1 q¡ /e es 111 d' a IIE ja¡ ~1 1111 ] de ce ap er Ull fo ta¡ els ce¡ ESCOLA ,D'ESTIU DE MUSICA del7 a112 de juliol de 2003 jans de comunicació i de manca d'estructures pel que fa, per exemple, a locals especialitzats. Pujadó ho exemplifica. -jo tinc el CD però no estic segur que tingui accés a TV3 i ja no parlem de TVE. És que no hi ha cap espai adequat. És més fàcil que en Ull programa tipus magazín con vi- "És MÉS FÀCIL QUE EN UN PROGRAM A DE RÀDIO CATALÀ SURTIN LOQUILLO o ESTOPA QUE NO UN CANTANT CATALÀ." din un Loqui/lo o els Estopa que no a un cantautor català. Aquest gènere no té accés normalitzat als mitjans de comunicació del país. A la ràdio, depèn del responsable de cad~ espai, no d'una política determmada o d'uns criteris específics. E stabilitat precària és el fruit de dos anys de treball i tant des del punt de vista de la d qualitat de les cançons com el treball de producció, és excel·lent. Alhora cal demanat· què aporta de nou respecte els anteriors CD seus. ·Mira, Jaume, un CD mai no és 11 ~ ~encament radical en un procés. ,o tine l'. et1queta · de lletrista quan Iann10t · ' ' elx, crec que en aquest i en els anteriors treballs hi ha una faceta musical molt cuidada. Crec que aquest és un CD en el qual igualment com el pintor que agafa diversos colors i textures en funció dels temes que ha de treballar, he agafat referents musicals que formen part del meu bagatge que he portat al meu terreny. Van des del jazz clàssic t'Vagis on vagis") a la rumba ("Tot penja d'un fil"), música tradicional ("Pretèrit perfecte"), o el món clàssic que pot fer pensar en Satie ("Cinc anys per sempre"). En funció d'això he treballat amb uns músics que em coneixen i amb els quals en aquest CD he arribat a un grau de compenetració molt elevat. Em refereixo a Marcel Casellas, amb el qual he treballat els temes d'aire jazzístic i popular, i Conrad Setó, amb qui he fet temes més clàssics o d'un jazz complementari. Pel que fa a temàtica, Pujadó ho explica així. -Crec que he arribat a un llenguatge personal, que he aconseguit un cert perfeccionisme no renyit amb una aparent espontaneïtat. Crec que hi ha un fil conductor d'aquesta idea d'estabilitat precària a què es refereix el títol. Estabilitat precària entesa tant en l'àmbit individual com coUectiu i que no ha de ser entesa en un sentit negatiu. Una estabilitat excessiva porta a la inacció, però a més és una fal-làcia. La inestabilitat és operativa, com diu Coluche. Algú ha dit que veu les meves cançons molt negres. Crec que el fet de somoure és positiu. La funció de l'art és somoure les certeses. CURSOS DE FORMACIÓ pera MESTRES ESPECIALISTES i PROFESSORS DE MÚSICA • Educació Infantil • Educació Primària • Educació Secundària • Escoles de Música i Conservatoris • Gestió d'Escoles de Música • Informàtica musical • Tallers monogràfics especialitzats _ -=--·'teU pàgina web C011:1UA · - - · COill www.eplllUSI'-AU• - [p)~oo\ 7 223 MIKROKOSMOS Prosa sardanista ap de setmana. Dissabte. Ronsejo al llit. Encara a les fosques moc el dial del transistor amb l'esperança de trobar un programa que em distregui de les cabòries. "Calla, aquí donen sardanes." Durant una llarga estona evoco la meva etapa de seguidor de les ballades que se'n feien. De cop, em sobten dos títols: a) Desitjo que us agradi. Home!. .. això és un desig molt lloable, apte per a una expressió coHoquial, però, al meu entendre, inadequada com a títol; b) Energia sostenible. Jo ja sé que un ha d'estar amatent als neguits de cada hora i un dels més acusats d'avui dia és la preocupació ecològica. Però d'aquí a donar el nom a una sardana, em sembla que hi ha un bon tros ... No sé si això és un fet ai1lat, o és generalitzat. .. Em desplauria que fos així, perquè jo pertanyo a una generació per a la qual "el nom sí que fa la cosa" (llevat que l'autor d'Energia sostenible fes referència a l'energia que gasten els dansaires a l'hora de ballar... ). Els autors de sardanes, que han invocat la inspiració i han treballat per escriure-les, ¿no podrien fer el mateix a l'hora de buscar-hi un títol adient, i no dic més "poètic", sinó simplement normal? Perquè els que he esmentat em semblen una prosa insípida i pedestre ... Tanmateix, que consti que musicalment les sardanes estaven prou bé. C 223 ls passats dies 14 i 16 de març el jove director de Cervera Xavier Puig dirigi a l'Auditoria Nacional de Madrid l'Orquestra Nacional d'Espanya (ONE). Els concerts van formar part del cicle Conciertos Didacticos i van comptar amb la narració del conegut pedagog Fernando Palacios sobre les obres interpretades: Moldava d' Smétana, Danses eslaves de Dvorak i una polca del mateix autor. Ambdós concerts van captar un públic maj01itàriament jove, que aplaudí calorosament les interpretacions de l'orquestTa sota la direcció de Xavier Puig. Xavier Puig, amb 29 anys, és actualment director assistent de la }o- E ve Orquestra Nacional d'Espanya (JONDE) i director titular del Cor de Cambra de l'Auditori de Lleida. de la Companyia L'Òpera de Tres Rals i de la Coral Ginesta de Cem· ra. D'altra banda, i després d'aquests concerts, Xavier Puig va ser conlidat com a director de l'Orquestra Pablo Sarasate de Pamplona, amb què dirigí dos concerts els dies 20 i 21 de març. En el programa figuraven també Danses eslaves de Dvorak, a més de la primera suite orquestral de Carmen de Bizet i obres de Saint· Saens i Sarasate per a violí i orques· tra, amb Francisco Gabriel Garcia com a solista. 1-------------------- --S'ha celebrat el seminari Paisatges Sonors. La confluència de l'audiovisual" 11 a Societat General d'Autors i Editors a Catalunya, en col·laboració~b la Universitat Autònoma dc Barcelona (UAB), organitzà entre els_dt~ 24 de març i li d'abril el seminari «Paisatges sonors. La conflue~c:a de l'audiovisual», tot apostant per la formació universitària en el marc d un projecte. Aquest curs va voler demostrar que Ja relació de dependència del so respecte de Ja imatge és errònia i que, des de sempre, imatge i so ban conviscut de manera còmplice. «Paisatges sonors. La confluència audiovisual» constà de dues parts~ u~ part pràctica i una altra teòrica. La primera prengué com a base la confluenca audiovisual. Per això, els alumnes realitzaren un curs introductori al Protools, un dels programes més importants de tractament digital de so enfocat a la imatge. La part teòrica va anar a càrrec de diversos experts, els quals t;actaren dels aspectes històrics i teòrics que suscita la trobada de la imatge tel so.~ partir d'aquest enfocament, es van afrontar temes com Ja realització de 11' deoclips, el disseny i muntatge de la banda sonora d'una pel·líc.ula.' les actuals relacions entre la indústria discogràfica i Ja indústria audlOVJsUal (l_a formulació de les noves bandes sonores amb single, com es mouen els~~· deoclips en el mercat, la comercialització de DVD musicals, el món dels n: deojòqueis, etc.), la composició per a bandes sonores i, per últim. es trac!: d'un tema tan important com els drets d'autor i la legislació relacionada aiD l'audiovisual a l'Estat espanyol. L PREtvfl ÒPERA-WEB. Premi Càtedra Teléfonica de Ja Universitat Pompeu Fabra-Fundació Gran Teatre del Liceu. Aquest premi vol potenciar la creativitat i imaginació per facilitar l'accés al coneixement i gaudi d'una òpera per Internet mitiançant la creació d'un portal basat en la Tetralogia de Wagner, L'anell del Sibelung. Hi poden participar grups d'estudiants de qualsevol de les universitats que participen en el programa Digital Òpera. Aquest premi és dotat amb 10.000 euros. Els treballs s'han de presentar abans de les 20 h del dia 30 de maig de 2003. Per a més informació, continguts i bases del premi, cal consultar per Internet: opera-web.liceubarcelona.com (o des de www.liceubarcelona.com, l'apartat "El Liceu a la universitat"). Belbel i moltes vegades hem estat entics quan una posada en escena ha introduït elements o ha actualitzat un argument històric de XXIII CURS INTERNACIONAL D' INTERPRETACIÓ L'ORGUE A LA manera gratui"ta, cal, doncs, aplaudir PENÍNSULA IBÈRICA. Es realitzarà entre els dies 4 i 9 d'agost de 2003 a quan s'ha servit l'espedt del compoMontblanc i serà impartit per Josep Maria Mas i Bonet i Wijnand van de Pol. sitor i els canvis d'època -l'ambienEl programa inclou l'estudi d'obres de Cabezón, Palera, VIla, de Soto, Carretació passa del 1825 a final del segle rira, Cabanilles, Nassarre, Seixas, Frescobaldi i d'altres. El curs té places limitades, per a 10 alumnes. La inscripció acaba el dia 15 de juny de 2003. XIX- no han xocat frontalment conMés informació: M. Mas. Apartat de correus 531. 43200 Reus. Tel./fax: tra la imprecisa memòria històrica 977.77.37.99. A/ e: jmmasbonet@teleline.es. de l'espectador. Sergi Belbel ha dut a te1me de maIII CURS INTERNACIONAL DE MÚSICA DE TARRAGONA. De 1'11 al20 de juliol, serà impartit per: Josep M. Colom, piano; Montserrat Torrent, orgue; nera modèlica la seva primera direcIsabel Vilà, violí; Rivka Goland, viola; Yehud~ Hanani, violoncel; Thomas Marció escènica d'una òpera. L'escenari tin, contrabaix; Magdalena Martínez, nauta; Alex Garrobé, guitarra; Ana Luisa una mica estàtic de les versions preChova, cant; Carles del Egido, reeducació postural; Spanish Brass Luur Metalls, cedents del rossinià Viaggio a Reims curs d'instrument i música de cambra; Carlos Beneta i Juanjo Sema, trompeta; Manuel Pérez, trompa; lndalecio Boret, trombó; Pedra Castaño, tuba; i Eden s'ha omplert de vida i les actuacions String Trio, música de cambra. La data límit d'inscripció és el dia 20 de juny dels cantants s'han revestit d'una de 2003. Per a més informació: Sra. Marta Bou. Conservatori de Música de Tar- qualitat actora! de primer ordre en ragona. Tel.: 977. 23.58.30. Aie: cmtgna@musica.altanet.org. Internet: www.cmuquè cap detall era deixat a l'atzar. sicatgna.altanet.org. Vaig tenir l'oportunitat de veure la Xl CONCURS INTERNACIONAL DE COMPOSICIÓ GINO CONTILLI. producció de Luca Ronconi del Convocat per I'Accademia Filarmonica di Messina, és dedicat a la composició 1984 que va recuperar escènicament d'una obra de teatre musical. Hi poden prendre part tots els compositors de l'òpera que no s'havia representat menys de 45 anys el dia 31 de desembre de 2003. L'obra ha de ser d'un acte, entre 30 i 60 minuts, amb un màxim de tres solistes vocals i amb l'opció d'indes de la seva estrena a París el cloure un mim o una veu recitativa. La composició orquestral ha de ser entre 1825. JO i 20 instruments, i és permès l'ús d'enregtstrament magnètic. S'hi atorgarà Escenografia que es va mantenir un premi de 5.000 eu ros 1 dues mencions d'honor. La data límit de presentació en una versió a Viena l'any 1988 de partitures és el dia 25 de setembre de 2003. Per a més informació: Segretana deii'Aecademia Filarmonica. Via delia Munizione, 3. 1-98122 Messina que vam poder veure televisada i (Itàlia). Tel.: +39.090.6413285. Fax: +39.090.6414362. lnternet: www.soltambé, represa per Franco Ripa cti net.it/accademia-me. A/e: accademiaf@virgilio.it. Mena, al Pesara de l'any 1999, tal lt - - - - - - - - - - - - - . - - - - - - - - - - - - - - - 1 com vam parlar-ne en el núm. 182 d'aquesta Revista. En ser la trama Fira de la Música al argumental complicada, amb molts 2003 Carrer de Vila-seca personatges i poca acció, Ronconi va optar per una versió estàtica on el a sisena edició de la Festa de la l proper 9 de maig els amants de conjunt de cantants, des de plataforMúsica, que se celebrarà el prola bona musica tenen una cita mes diferents, amb algun detall conper 21 de juny, tornarà a oma la 4a edició de la Fira de Múcret de mobiliad, l'anava desenvolupür de música, en aquest cas, diversica al Ca"er de Vila-seca. Seran 3 dies pant. D'ací van sorgir-ne dos judicis sos cames i espais de Barcelona, i d'intensa programació repartida entre que després no s'han demostrat I'Au~itori, que per tercer any con5 escenaris per tots els racons de la ciusecutiu acollirà el concert coral de la certs: que era una obra caríssima, tat. Federació d'Entitats Corals de Cagairebé impossible de programar, talunya i s'interpretaran obres de Més de 600 músics actuaran en diperquè calien disset cantants molt Bach, Mozart i Beethoven, amb l'orrecte per a un públic que aquest any bons -dels quals set o vuit primeres questra de Ja Universitat de Barces'espera que superi els 10.000 assisfigures- i perquè era argumentallona. Entre d'altres al Saló de Cent tents. Els visitants tindran actuacions ment irrepresentable. La primera de l'Ajuntament de Barcelona tindrà des dels grups més professionals fins Uoc l'actuació de l'orquestra de camafinnació la va desmentir Pesara els principiants que encara són a les bra~ Medica, amb obres d'Albi1999 -i Bolonya l'any 2000- amb un escoles de música; fins i tot els especnom, Elgar, Gentzmer i Von Ditventall de veus joves que cantaven tersdorf. tadors podran posar en pràctica els molt bé, i la segona l'ha desmentida seus coneixements musicals en els di• La ~ambla serà l'escenari, com ja ni més ni menys que Belbel, que ha es habJtual, de la Fira de Música al ferents tallers de música. concretat l'acció de manera molt ~rrer, amb l'exposició i venda d'obAquesta fira sorgeix l'any 2000 amb jectes m_usicals. A la plaça dc la Caversemblant i ha remarcat com calia un objectiu molt clar; aconseguir con~edral hi haur~ la mostra dc música el divcrtidíssim fil argumental. Ha, vertir-se en una plaiaforma musical de ~ls guanyadors d'aquest certamen doncs, desenredat l'acció i l'ha exporeferència per a la temporada d'estiu. d alumnes de diversos instituts d'ensada de manera clara. A partir d'ell, El camí per aconseguirr-ho cal posar ~:Yament públic de la ciutat, i a la i això és una fita, altres directors en contacte els diferents programadors P ç? d~ls Angels es reuniran percuss.101US!es i cors gospel. i músics, bé siguin professionals o jod'escena també s'hi atreviran. Preparant la Festa de la Música L E 5 la participació de més de 2·600espe':a IDterprets. ves promeses intentant obrir-se un caml. S ¡;¡ s ~ e ei:' ¡¡· 223 Fèlix Millet va ser reelegit president de l'Orfeó Català lix Millet i Tusell va ser reelegit preident de l'Orfeó Català, durant un perlode de quatre anys, en l'assemblea general ordinària que se celebrà el proppassat 7 d'abril de 2003. Corrigenda. El Duo Vela interpretarà el dia 12 cfe maig (19 h, Palau de la Música Catalana, cicle Concert de Tarda al Palau) obres de Rakhmàninov (Suite núm. 2), Joan Comellas (Quadren de l'Havana), Montsalvatge (Calidoscopi) i Saint-Saens (El Carnaval dels animals) i no pas el programa que erròniament es va publicar a la CM/RMC núm. 222, pàg. 9. La vie parisienne a Reus ' opereta còmica de Jacques Offenbach La vie parisiennees representarà el proper 31 de maig al Teatre Fortuny de Reus (21 h), amb direcció musical i traducció al català de Viviana Salis i. La direcció escènica és a càrrec d'Artur Arranz i al coreogràfica a càrrec de Núria Serra. Hi intervindran, sota la direcció i supervisió del baríton Enric Serra, Joan Marcos, Raymond Bosch, Elisabet Vilaplana, Vivien Al bornà, Josep Jarque, Aniol Botines, Elisabeth Boada, Francesc Mir i Sara Amau; amb I'Ensemble Coral Mac, dirigits per Albert Santiago. Aquesta opereta es va representar per primera vegada a Catalunya el proppassat 22 de desembre a I 'Hospitalet ~e Llobregat, en un acte organitzat per l'Associació d'Amics de l'Opera de l'Hospitalet i produïda pel Taller d'Òpera del Mac Estudi Aquesta producció es podrà veure al Festival de Peralada. L P! an di ar m· ~ DEL SEU AFFM. ml e~ let Sr. Àlex Rigola, nou director del Teatre Lliure ~tir Estimat amic: 223 16 256 El contacte amb vostè no va més enllà de la meva an~ nima presència en la presentació d'un espectacle seu -crec recordar que Titus Andronicus- que es va oferir al Teatre Lliure. En aquella casa de Gràcia, per a mi tan estimada i entranyable, em va resultar molt gratificant descobrir la devoció, sincera i autèntica, i el respecte que vostè va mostrar per la institució i per tot el que significa. Fet que, no podia ser altrament, em va complaure molt. A més, es manifestava amb una humilitat penetrada, no aparent o forçada; una mica com de noi superat davant el que significava d'entranyable per a vostè completar el pont que anava de gaudir en edat adolescent de la mà de la seva mare dels espectacles amb els quals va descobrir en gran part el fet teatral a convertir-se en centre d'un dels seus. Ara, quan m'aniba la nova del seu nomenament com a màxim responsable d'aquesta pedra angular del teatre català dels últims anys, no he pogut evitar un sentiment de sorpresa. Que a aquell gairebé noi -i em disculparà l'expressió- fa un parell d'anys si fa no fa atabalat pel pes de presentar una producció seva, ara li vingui al damunt una càrrega tan grandiosa com aquesta, costa de pair. Confio que sigui comprensiu amb mi. A l'avançada, el primer que he de fer és desitjar-li molta, molta sort. Vostè aniba al Lliure en un moment de la seva història complicadíssim i en un procés confús i caòtic de cobertura del seu càrrec després ... no del forat, sinó de l'esvoranc deixat per Montanyès. Dir que la cosa ha anat una mica de rebot no ba de tenir, per a vostè, res d'ofensiu. Però a més de sort, vostè necessita molt d'encert. I aquest és un producte que exigeix la concentració de moltes virtuts. que confio que pugui aportar. I no he de dubtar que les posseeix. O que en posseeix moltes i a més fonamentals. I que la que per raons òbvies li manca -maduresa, anys de sedimentació d'ofici i d'assumpció de la història, dit de manera oberta-, la superarà amb les millors armes per a aquesta mancança: humilitat i respecte. En aquest sentit, d'antuvi no m'ha agradat -li ho dic amb tot el respecte- que la seva primera declaració d'intencions sigui l'al·lusió al fet que al nou, ara ja "seu" Lliure no es farà teatre "arqueològic-, inequívocament adreçat a un teatre de concepció classicitzant. Coneixent una mica -tres espectacles- les seves proclivitats estètiques, la cosa sembla molt clara. Imagino que en el context d'un tàcit organigrama teab·al institucional barceloní bicèfal-TNC i Lliure-, costa acceptar una similitud de línies d'actuació artístiques. I a vostè segurament li pertocarà baUar amb la que més li agrada, que per al gran públic, no ho oblidi. no és la més ''bonica". Tpenso que això fins i tot Uprodueix una íntima satisfacció. Disculpi si malpenso més del comp· te. En tot cas, només voldria demanar-li que continuï sent fidel als seus principis, però que no oblidi, que només allò que queda -i la cosa arqueològica ho és perquè ha quedat, perquè ha deixat rastre-, val la pena de ser ofert. I en això, el que menys compta és la línia estètica que hom adopti o a la qual responsablement s'adhereixi. El que compta és la transcendència. O si· gui, justament la capacitat d'anibar a ser algun di~ ar· queològic; de deixar petja, de superaT i transcendtr el pas del temps. Oblidant-me d'algun producte seu -no tots- que m'inspiren temences sobre el cas. crec que la responsabilitat tan elevada que ha assumit l'obliga a no menystenir aquesta veritat tan sòlida que acabo d'exposar. En tot cas, basant-me en el seu amor a la casa. um compartit per mi, confio que la seva trajectòria res?l· gui les urgències de vitalització que té ara. I de clarifi· cació d'objectius i de polítiques d'actuació. J consell fi· na l-i disculpi la meva humil intromissió, filla d'un afec· te netíssim i comprovadíssim per la familia de la qual ara és cap de colla-: de tant en tant contempli l'o~ive· ra plantada al jardinet d'entrada al Palau de I'Agncul· tura en homenatge a Fabià Puigserver; aquest segur~~ creador de teatre que ha traspassat la llinda de la ~tsto­ ria. I m'importa poc que el seu pugui ser ara quahficat d'arqueològic. I aprofiti-ho per meditar. No li farà cap mal. N'estic convençut. Del seu affm. Jaume Comellas (~ ~ s'b clt ~ s ~ es¡ ha l'~ tan del pe du tar qtlf caç en~ leij de] des 1 sec tra, no ofc pel ....,.....,.t. C RÍTIC A Sobretot l'esperit de la música Palau 100. Academy of St. Martin in the Fields. Keneth Sillito, violí. Jaime Martin, Oauta. Murray Perahia, piano i direcció. Mozar t, Mendelssohn, J. S. Bach, Beetho~-en. Palau de la Música Catalana. 24 de març de 2003. a ésser un concert qu~ sense grans gestos n1 grans exclamacions va anar penetrant lentament dins el nostre esperit fins a arribar a un ambient de comunicació en què només era possible el so, no hi havia cap mena de literatura, ni cap mena de suggeriment plàstic; en la ment solament tenies les notes del pentagrama. Cenament, al podi del Palau hi havia una orquestra com l'Academy of Saint Marrin in the Fields i un art is ta (director pianista) com Murray Perahia, els quals en la seva trajectòria concertant s'han dedicat únicament i exclusiva a fer música. Així, el V Concert núm. I per a piano i orquestra de Meodelssohn potser va sonar un xic embarbussat, un aspecte comprensible quan el director exerceix a la vegada de director, però tanmateix l'audició no dequeia, i l'Adagio i fuga en Do menor de Mozart et sorprenia per una certa indefinició de personalitat. però el seu curs interessava. Fins a cert punt, aquesta manera de fer música va canviar sensiblement amb la interpretació del Cinquè Concert de Brandenburg quan l'orquestra i el trio de solistes Murray Perahia (al piano), Kenneth Sillito (amb el violi) i Jaime Martin (amb la flauta) van començar a dialogar, tot intercanviant idees, sug- •-·•••-•••••••••••oo.,ooooooo••••••••••oooooooooooo•••••••••••••••••oo•••••·•*"*'''"'"-.'*""'*''**""'*•••• L'Octet de Menselssohn obre un nou espai per a la música a l'Auditori Música de Cambra dc l'O BC. Gade: Octet en Fa major op. 17 (fina/e) Mendelssohn: O ctet op. 20. Sala de columnes de l'Auditori. 1O de març de 2003. S i en la primera temporada de l'Auditori es van oferir nombrosos concerts a la sala petita, enguany, amb !a remodelació d'aquest espai, la música de cambra ~a ~bat. un nou espai dins 1Audlton; es tracta, concretament, del tercer pis, en un dels seus passadissos, el qual permet coJ.locar prop de dues-tentes localitats i escoltar COll~ els músics de I'orquestra Interpreten música de cambra, com en aquells f6orats concerts que se cede 1~a~en en el Saló de Cent d AJun!ament en tcmporaes antenors. V~jt dels integrants dc la secclo de corda dr" l'O 1.qucs!ta e no'k:capçala!s pel concerti' . gel Jesus Garcia van . 01enr un p . rog¡ ama mtcgrat pel "F' • male" de l'Octet en Fa 111 Oa{or de Gade i el celcbènim u~ et de Mendelssohn en m·es recreacions en qu'è la qu~ ¿r.acceptable acústica s'ha ena aquest espai, que anomenat Sala de Co- lumnes, van estar caracteritzades per un marcat accent romàntic i un lirisme encisador. La musicalitat de l'Octet de Mendelssohn, amb el seu refinament gairebé aristocràtic. amb la plenitud melòdica dels seus temes, amb la força expressiva dels seus diàlegs instrumentals, s'erigeix com una de les obres mestres del gènere. La tendència a una versió plena de sensibilitat i que va anar interpretativament parlant in crescendo, ens mostrava una recreació de l'obra profundament lírica, temperada, equilibrada en els diàlegs instrumentals. Aquest equilibri va ser el secret d'una versió en què l'atmosfera lírica es va sobreposar a una tendència que emfatitzés el so excessivament desbocat. Va ser, doncs, un Mendelssohn precedit pel brillant ''Finale" de l'Octet de Gade en el qual aquests integrants de l'O BC van palesar el seu talent, demostrat concert rere concert tot al llarg de la temporada. gerint sensacions i impulsant el decurs dels sons, és a dir fent música amb la seva sen~ sibilitat ben oberta al que arribava des del exterior, al que captaven de l'ambient. Certament, tocaven per a ells mateixos, però volien manifestar al públic l'alegria que sentien de tocar les solfes ... L'esperit de la música sen- se prejudicis, ni consideracions sentimentals havia entrat en el concert i és així com la Quarta Simfonia de Beethoven ens semblà pura telepatia entre músics i públic per gaudir d'unes solfes que sense exposar cap mena de pensament concret et commouen. ..................................................................................................................... Homs, Mozart i Schubert, en un programa singular Els Diumenges al Palau. Barcelona Sinfonietta. Sandra Pastrana, soprano. Direcció: Francesc Llongueres. Homs, Mozart, Schubert. Palau de la Música Catalana. 2 de març de 2003. / E s cert que des del classicisme fins als inicis del segle xx, Viena va ser un focus cabdal per a la creació musical, del qual el nostre país ha rebut una indubtable influència. Vegeu sinó com algun dels compositors montserratins i també Sor es poden considerar una pcrllongació dels clàssics vienesos, i també. com l-loms -de la mà de Oerhard- no ha estat indiferent a les idees dodecafòniques de Schonberg. Amb tot, el programa també oferia una altra coincidència, certament curiosa: tant Mozart com Schubert són dos autors veritablement prolífics, qualitat que igualment es pot considerar en el c.as d'Homs. També els tres manifesten una especial predilecció per la música vocal. Dins d'aquestes notes proemials, diguem que amb la interpretació de les seves Polifonia per a cordes i Variacions sobre un tema popular català, Joaquim Homs rebia l'homenatge de l'Orfeó Català ... D'alguna manera, els responsables de la Barcelona Sinfonietta van confegir un programa fo~a interessant i que fugia dels criteris habituals. l, en tot cas, el públic que acudí al Palau va poder escoltar un atractiu concert de notable ni· vell. Realment, el treball de Francesc Llongucres està donant ja uns fruits ben positius. perquè Ja Barcelona Sinfonietta és un conjunt ben cohesionat i equilibrat, en les seves lectures es percep un treball sòlid tant en l'aspecte tècnic i instrumental, com en l'aspecte de l'expressió musical, mitjançant l'anàlisi dels textos i, alhora, situant-los en el context estilístic que els és propi. D'aquesta manera va poderse gaudir de les qualitats expressives de la Polifonia per a cordes -una partitura que ba hagut d'esperar cinquanta anys per sonar en públic-- d'Homs, i una bellíssima i reeixida versió de les seves Variacions sobre un fema popular català, composta el 1944, i que tot just des de fa pocs anys (J 996) es comença a divulgar. Si la Polifonia és un exponent de la personalíssima aplicació que Homs fa del serialisme, podem dir que les Variacions constitueixen una notable aportació a la música orquestral catalana i a Ja vegada que excel·leixen en l'art, no fàcil de la variació temàtica, ja que Homs desenvolupa amb gran llibertat i imaginació el material temàtic que deriva d'un simple cant de bressol originari de Tarragona. El motet Exulta/e, fubilate dc Mozart va cloure Ja primera part del concert, en el qual la soprano Sandra Pastrana va assolir moments d'admirable accent emotiu, aspecte que també es va manifestar en el seu cant d'acurades inflexions liriques de la Salva Regina de Schubert, amb què s'inicià Ja segona pari, en la qual s'interpretà la interessant Simfonia núm. 6 de Schubert; Francesc Llongueres en va oferir una interpretació de suggestiu vol líric i, alhora molt clarificadora del seu contingut fonnal. 17 257 El Quartet Julliard tracta amb profunditat Bartók i Beethoven Ibercarnera. 1 Temporada de Cambra. Quartet Julliard. Schubert: Quartet D. 703 •Quartettsatz•. Bartók: Quartet núm. 1 en La menor op. 7. Beethoven: Quartet op. 131. Palau de la Música Catalana. 25 de març de 2003. per LL.T. a història del Julliard String Quartet es remunta a més de cinquanta anys enrere. En el decurs de Ja seva història les seves versions han estat considerades com a punts de referència musical obligat, en què la precisió a l'hora d'in· terpretar Haydn, Schubert, Dvorak o Bartók ha vingut complementada per una rít· mica, una elegància lítica i una qualitat artística que s'ha mantingut pràcticament invariable tot al llarg d'aquests decennis malgrat els obligats canvis entre els seus components. Ara el quartet està in- L tegrat per Joel Smimoff (des de 1986), Ronald Copes (des de 1997), pel viola Samuel Rhodes ( 1969) i per Joel Krosnick (1974). El programa que van interpretar al Palau era, per la seva complexitat musical, una veritable prova de foc. Malgrat la vàlua dels seus integrants, concentTar en un mateix concert el primer Quartet de Bartók i el celebèrrim op. 131 de Beethoven -precedits pel "moviment de quaTtet" de Schubert-, esdevé un repte tècnic i musical de primer ordre. Però per al JuJiiard Quartet, aquesta música sembla no tenir cap secret; la clarividència amb Ja qual van interpretar una obra densa i basada en un creixement constant del tempo, en què conviuen des de temes melòdics vinculats amb el folklore hongarès i una abstracció absoluta de l'elaboració del discurs de cadascun dels instrumentistes, van tenir com a conseqüència una interpretació nítida, contrastada, brillant, vigorosa i alhora refinada de la pàgina de Bartók que configura un dels reptes més emblemàtics de la literatura cambrística del segle xx. Si abans !"'Allegro assa i" que configura el moviment del Quartet D. 703 havia estat una most1<1 bellíssima de com captivar amb l'elegància musical del compositor vienès, el seu pas pel Quartet op. 131 de Beethoven es va caracteritzar per la densitat musical, per saber endinsar-se en aquest llenguatge miracuJós i tan avançat al seu temps del compositor germànic. El Quartet op. 131, escrit l'any 1825 i estructurat en set parts ininterrompudes, amb WJaélrada que s'apropa als quaJa&, ta minuts, ofereix un venta~. de situacions musicals Ctlllo ment eclèctic: passatges fuga;. temes melangiosos, momn·· d'un radiant optimisme, roo. dulacions realment conna,13t. La versió del Julliard va teni' com a màxim al-licient la capacita! per mantenir una tensió musical ininterrompuda d'aprofundir cadascuna de k; notes i dels temes melòdic• amb una diafanitat i cla¡j. vidència d'idees que en tot 11» ment se submergien en el més profund de l'esperit beethGo venià. Aquesta obra exigei1 anys de bagatge, una tècnk.! interpretativa i un coneile· ment estètic i artístic només¡ l'abast de pocs quartets, i el~} lli a rd, amb el pas dels an); continua demostrant quec. seu rigor i la seva vàlua ron1 intèrprets es mantenen, trur grat els canvis de componenn, inalterables. ;~ en na ci! el en an Petites constel·lacions, resistències admirables ... 223 Avuimúsica. Grup Instrumental ESMUC. Grébol, Balsach, Roger, Diago, López, Granda. Institut Francès. 4 de març de 21Jt)j. Avuimúsica. Grup XXI. Maria Muñoz, dansa. Dir.: Peter Bacchus. Guinjoan, Padrós, Grébol, Bacchus. Institut Francès. 7dt març de 2003. Avuimúsica. Quartet de percussió de l'OBC. Reich, Corduras, Charles, Humet, Peck. Institut Francès. 13 de març de 2003. Nous Repertoris Música XXI. Alumnes de l'Escola de Música de Barcelona. R. Lamotc de Grignon, Guinovart, Bmcic, Gani· ga, Olaf Sabater, Auditori SGAE. 18 de març de 2003. Nous Repertoris Música XXI. Blai Soler, violí. Dagmar Muñiz, piano. Bosch, Colomer, Benejam, Garriga, Soler, Montsalvat· ge. Auditori SGAE. 25 de març de 2003. M. Bofill, saxòfon . X. Boliart, piano. R. Chordà, trompa. J. Figaró, tenora. D. Serra, flauta. LI. Castelló, fagot. Obres de Xavier Boliart. Conservatori Superior Municipal de Música. 6 de març de 2003. d'i la ra la m pi ~ de ta vic s'h SOJ un per F.T.-B .. esulta difícil no tenir un sentiment de culpabilitat quan assisteixes a concerts que malgrat produir-se fora dels circuits estel·lars, comproves que tenen un nivell no solament digne, sinó que, a vegades, superen en il·lusió, vocació, contingut artístic i cultural els que ofereixen aquells conjunts i intèrprets que figuren destacats en els primers llocs de Ics llistes dels famosos i privilegiats. Valguin aquestes línies com una mostra de reconeixement i agraïment als organitzadors i a tots els artistes participants, pel seu esforç d'ofetir-nos l'avinentesa de conèixer obres noves o bé poc prodigades i evitar la rutina sempre avorrida i mai entusiasmadora d'escoltar per enèsima vegada unes músiques que tots podem cantar d'esma ... Ben cert que en aquestes el cel dels sons té els R 18 258 seus principals astres, però tanmateix hi ha igualment una munió d'estels que col-laboren a l'especial bellesa de les galàxies sonores, i cal no ignorar-les! Lamentant el poc espai del qual disposem, portem aquí el nom d'uns quants dels protagonistes que hem escoltat i aplaudit pel seu rigor artístic, com també per l'interès del repertori escollit. Una selecció d'alumnes de l'Escola de Música de Barcelona va manifestar el seu alt i brillant nivell virtuosístic en un programa que combinava piano, violoncet violí i clarinet per donar a conèixer obres de Ricard Lamote de Grignon, Carlota Garriga i, enn·e altres, una estrena de Gabriel Bmcic. Un altre concert que cal remarcar va ésser el protagonitzat pel violinista Blai Soler i la pianista Dagmar Muñiz. S'hl van interpretar dos bellíssims Poemes de ric i personal desplegament hannònic de Carlota Garriga, a més d'una densíssima i extensa Sonata de Benejam, a part d'obres de LI. Bosch, Consuelo Colomer i X. Montsalvatge, en què el violinista donà a conèixer una composició seva que, amb el títol d' Ecce Hom o, revelava veritable tremp creatiu en estar escrita amb suggestiva imaginació i desplegava en el seu estil rapsòdic una sèrie d'audaços recursos propis de la música actual. Quant als grups cambrístics, cal destacar el concert del conjunt Música XXI dirigit per Peter Bacchus, en el qual col-laborava la ballarina Maria Muñoz. Les partitures de Grèbol, Bacchus, Padrós i Guinjoan van beneficiar-se d'una acurada i comunicativa traducció, sòlidament estructurada en un ventall d'ajustats matisos i uns tempi que agilitaven el curs rítmic. La sessió arribà al seu punt més alt amb la participaciódf Maria Muñoz en lesobresdt Grèbol i Bacchus; Mam Muñoz va desplegar ambgr3 imaginació i riquesa _ge.stu.. unes coreografies soh~tJ~ de gran força expresstvat.o: suggestiva bellesa. Tam~~ grup instrumental de IESMUC va tenir una estimat! actuació, mentre que el~ tet de Percussió de 1'08C'1 oferir unes magnífiqueslri· tures de les obres de Ret,-. Charles, Humet i Peck. . Per últim, hem de rdet'll'· nos al concert que el .Co!lSif· ·~·In va tori Superio~ Munt~11"" E dedicar a Xavter Bohart mateix compositor al pi~:' acompanyat fos pel sax~ · Ja tenora, la flauta o fmsitcl electroacústica, va pr~se: una sèrie d'interessants 0 en què tradi~ió tonal,~ cepcions de tipUS a~an~. dista i un accent d acUlo"' personalitat desple_guen; món sonor d'atractiVa e Tació. del inu 48¡ l'Ol ~ ~ lau ver t~ bm op. nie¡ i di en de pa! cor Sar nrÍ/ Op, 44 mel un1 met alt· n~ ha~ Chopin per la pau Euroconcert. Abdel Rahman El Bac ha, pia no. Chopin. Nocturns op. 27 i op. 44, Estudis op. 25, Balada núm. 3, Polonesa op. 44, Fantasia op. 49. Palau de Ja Música Cal81ana. 26 de març de 2003. per LL.T. uan Abdel Rahman El Bacha actuà al Palau va ser el dia en què hi va haver el bombardeig sobre el mercat de Bagdad, el dia en què a Barcelona van tornar a produir-se mobilitzacions en contra de la guerra, el dia en què es va fer l11 concentració a la plaça dc Catalunya amb el dibuix amb espelmes del colom de la pau, i eldia en què a les 22 hores la ciutat es va quedar a les fosques i el soroll de clàxons i cassoles tomava a fer que la ciutadania que professa de manera convençuda la democràcia mostrés lliurement el seu unànime rebuig vers la cruel absurditat de la guerra. El concert va començar amb una emotiva lectura d'Antoni Sàbat per demanar Ja pau, en contra de la guerra, a favor de la cultura i de la raó per sobre del bcJ.licisme, tot recordant que Chopin també va haver de marxar de Varsòvia per motius bèJ.lics, i tot invitant el públic del Palau a fer un minut de silenci -realment impactant- en record de totes Ics víctimes que fins al moment s'ha cobrat aquest conflicte. El pianista El Bacha va sortir a l'escenari per oferir un recital monogràficament ~edicat a Chopin, i mentre mte!Jlretava els Nocturns op. 48, Ja en la segona part i al voltant de les 22, 15 hores, el brogit del carrer, el so de les cassoles i els clàxons -perfectament audible des del Pala~ també per un dia es con\'ertJa en música per a la pau. El Bacha va tocar Chopin tot creant una at~<>;sfera en què la sublumtat dels Nocturns 0f· 27 i dels esculls tèc~c~ dels Estudis op. 25 1 diverses obres escrites en el periode dc l'estiu de 1841 que Chopin va passar a Nohan t en ~ompanyia de George ~~~nd, com la Balada 11111 • 3, els Nocturns op..18, la Polonesa op. 44 1 la Fantasia en Fa menor op. 49 integraven un programa musical¡e~t .meravellós i d'una 8 11551 • ma exigència tèc- Q lllca. El B~cha ha enregistrat la mtegral de I'obra de Chopin seguint un ordre cronològic, a diferència de Ics més habituals, centrades en una estructura temàtica. Aquest pianista nascut al Líban segueix essent fidel a la seva versió. El seu Chopin tècnicament infal·lible i que li va fer superar amb escreix totes les complexitats que queden exposades en els Estudis op. 25 -octaves, terceres, sextes, melodia a la mà esquerra i acompanyament harmònic de la dreta, moviments paral·lels, ràpides baixades de la mà dreta, salts ...-, sempre està envoltat d'un altíssim grau d'expressivitaL El Chopin del Bacha resulta refmat i poètic, no busca l'excés de sonoritat en un apassionament sobrecarregat, sinó tot el contrari; les seves versions es mouen vers un fraseig acurat, la delicadesa, l'ús controlat del rubato que en els onírics Nocturns op. 27 i en la meravellosa Balada núm. J van assolir el seu punt culminant. Va resultar fascinant el seu pas per la Fantasia op. 49, una de les obres més complexes en l'aspecte formal de Chopin, i la seva vehemència, però sempre atenta a mantenir en primer pla el sentit melòdic, de la Po/ollesa op. 44. El Bacha ens proposa un Chopin en què la tècnica queda superada pel refinament, per l'elegància poètica. per la profunditat i, en definitiva, per un control dc la sonoritat que sempre va a la recerca d'un romanticisme profundament íntim. Salvador Mas recrea el repertori per a cobla Cobla, Cor i Dansa al Palau. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Direcció: Salvador Mas. Garreta, Toldrà, Ricard Lamote de Grignon, Casablancas, Joaq uim Serra, Ferrer, 01tra. PaJau de la Música Catalana. IS de març de 2003. per F.T.-8. otser perquè la bona música i els bons músics no necessiten qualificacions especialitzadores, podem dir que el concert de Salvador Mas dirigint la Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona, no solament va interessa!~ sinó que també va ésser un èxit per la categoria artística que s'hi posà de ma. nifest. Massa vegades es considera la cobla com un conjunt estrictament apte per a la música popular i es deixa de costat la consideració que aquesta f01mació tan peculiar del nostre país també és, i cal remarcar-ho, una agrupació cambrística i àdhuc orquestral, si es vol. Té les seves capacitats i virtuts, com també les seves mancances. com ocon-e en tota altra formació instrumental, i com totes és capaç d'arribar a un alt nivell artístic. Igualment, els bons músics, i per tant els directors. saben trobar el punt interessant, l'estil i l'expressivitat adients perquè qualsevol música escrita amb sentit artístic justifiqui la seva presència en un concert. Fins a cert punt, ningú no dubta del nivell de la Cobla Sant Jordi, ni tampoc podem negar a Salvador Mas el seu indiscutible prestigi en el món de la direcció orquestral. Per lògica, la trobada de la Cobla Sant Jordi i de Salvador Mas havia de constituir un concert de gran nivell P que difícilment s'oblidarà. Ben cert que funy del genial Garreta ens va semblar una obra de ressonàncies més cambrístiques que no pas popular, però no per això deixà de manifestar aquella ascendència d'intransferible catalanitat. Potser les Danses de Vílanova de Toldrà, com també la sardana Roses del Brull de Joaquim Serra van guanyar en perspectiva simfònica i fins i tot Enyor, una sardana de Ricard Lamolc de Grignon, va enlairar-se a les regions de la música cambrística més refmada; en tot cas va ésser una visió personal i molt digna de consideració de Salvador Mas, que d'aquesta manera aportava universalitat a la música catalana. [ és que composicions com les esmentades. o bé la suite Camí enllà de Rafel Ferrer o bé Montmagastre de Manuel Oltra no tenen altra finalitat que la d'expressar unes vivències personals, al marge d'estètiques i de modes, i també són fruit d'una necessitat de fer música. D'alguna manera. Benet Casablancas, per la seva inquietud cognoscitiva i també la seva voluntat de :superar-se a si mateix, amb Facècies (remembrances juvenils per a cobla) s'allunya dels camins de l'experiència i intenta trobar una nova terra de promissió per compondre lliurement. En tot cas l'intent és vàlid. ~ ¡;;;- ~ e ei' ;;¡· 223 El temperament d'Isserlis al servei de Haydn i C. Ph. E. Bach Palau I 00. La Stagione Frankfurt. Steven Isserlis, violoncel. Oir.: Michael Schneider. Haydn: Simfonia fúnebre, Con· cert per a violoncel en Do major. Cari Philipp Emanuel Bach: Concert per a violoncel i orquestra Wq. 172. Mozart: Simfonia K.. 201. Palau de la Música Catalana. 17 de març de 2003. per LL.T. spectacular, temperamental, refinat, vigorós. d'un virtuosisme i una capacitat tècnica infaJ.Iible.... així podriom definir l'actuació d'S· teven lsserlis, el qual. acompanyat pel conj unt La Stagione Frankfurt que dirigeix Michael Schneider, va interpretar dos dels concerts més cèlebres del repertori por a violoncel i orquestra, com són el Concert en Do major de llaydn i el Concert en La major dc C. Ph. E. Bach. lsserlis, amb el seu Stradivarius, va oferir una actuació realment brillant en la qual molts aspectes interpretatius s'em- E ¡;;¡ r;;;- = ~· 223 OBC. Coral Càrmina. Cor de Cambra del Palau de Ja Música Catalana. Direcció: Emesi Martínez lzquierdo. Schütz, Stra\inll"). Mozart, Sibeliu~. L'Auditori. I de març de 2003. OBC. Lluís Claret, lvan Monigheti i DamilÍn Martínez, violoncel. Direcció: Krzysztof Penderecki. Mendelssobn, Penderecki. L'Auditori. 8 de març de 2003. OBC. Oir.: Franz-Paul Decker. Bruckner: Vuitena Simfonia. L'Auditori. 16 de març de 2003. Orquestra Nacional d'Espanya. Josep M. Colom, piano. Oir.: Rafael Frühbcck de Burgos. Debussy, Falla, Beethoven. L'Audi· tori. 30 de març de 2003. per F.T.-B. C 20 260 com a model d'orquestrapermterpretar aquests dos concm,: la Simfonia fúnebre i la Sim(.¡. nia K. 201, de Haydn i MoZ.Ín. respectivament. L'Sturm und Drang que es pot copsar en l'cbra de Haydn, amb els seus oon. trastos de temperament i carie. ter, i el refu1ament líric d'aqu® Simfonia de Mozart, que 1¡ compondre als dinou anys, van tenir unes recreacions en que l'encant a l'hora d'assolircoo· trastos, la varietat de dinàmiq~t~ i aquest joc constant amb e!! tem pi plenament vius van ptr· metre gaudir d'unes recreacions que seguien la proporció cJ¡¡¡. sica però que alhora oferie~ tot el ventall de dinàmiqut! i contrastos reflectits en aqu.:s. tes dues obres del llegat dt Haydn i Mozart. Una simfonia entre provatures, dubtes i brillantor = ~ = z;;' motllaven a la música que recreava. D'una banda, aquestes dues obres concertants es poden oferir des d'un vessant netament clàssic, amb una línia melòdica que avanci de manera refinada i elegant. Però lsserlís opta per los versions tempestuoses, obertes, plenes de clarobscurs. en les quals el fil musical passa per un cúmul de situacions diverses i summament atractives, tot configurant un interès constant i un atractiu especial a les versions. El seu virtuosisme s'imposa en bona part dels moments, la tendència cap als tempi ràpids sempre oferts amb una claredat de so transparent permet gaudir d'unes versions obertes en què les radiants tonalitats majors que envolten ambdós concerts palesen una atmosfera vital i enèrgica plena de seducció. El violoncel d'lsscrlis, amb el seu temperament, amb la càrrega expressiva. amb moviments amplis i contundents va pennetro, doncs, copsar la música d'aquests dos grans autors clàssics en un vessant plenament vital i brillant en què el lluïment tècnic i la sensibilitat a l'hora d'oferir meravellosos contrastos de color van caracteritzar dues recreacions netament virtuosísti· qucs. Però lsserlis no va ser l'ú· nie protagonista del concert. La vitalitat i força. la tendència als tempi brillants, l'exteriorització però alhora el màxim respecte cap a la puresa de línies clàssica, van tenir La Stagione ertament, els tres concerts que oferí I'OBC i el prota· gonitzat per l'Orquestra Nacional d'Espanya el passat mes dc març. configuraven una mena de "macro" i heterogènia simfonia d'especial aspecte contrastant entre l'emotivitat i el discurs eminentment virtuosistic. En el qual Ernest Martínez lzquierdo, l'actual titular, donava l'alternativa també a tres ligures singulars i carismàtiques. L ·una era el famós compositor Krzysztof Pendcrecki, i les altres eren, d'una banda, Franz-Paul Dccker, el director que des d'anys enrere fa vibrar no solament la nootra orquestra. sinó que el nostre públic li tê una especial estimació i, dc l'altra, Rafael Frühbeck de Bur· gos, un nom històric en la música espanyola dels darrers cinquanta anys. Cadascun d'ells va mostrar lo seva visió musical sense problemes gràcies a la puntual col·toboració dels professors del nostre conjunt simfònic, com també la dels músics dc lo centúria nacional. La provatura. mitjançant l'au· dició ininterrompuda dc les músiques simfonicocorals de Schütz, Stravinsky i Mozart, per imprimir el caràcter cerimonial de l'oratori religiós, no va passar d'un intent poc reeixit. D'alguna manera, les tres obres dificilment establien ne· xes entre els seus respectius con- tinguts espirituals i, fins a cert punt, la unió més que remarcar els seus valors els minimitzava. És així com en Els cels parlen de la Glòria de Déu de Schütz semblà més orientat als formulismes de l'estil de la seva època, la Simfonia dels Salms d'Stravinsky -veritable i profund exemple per a la música religiosa del nostre temps- quedava empal·lidit per un sen.üt purament arquitectònic, mentre que el beatíficA ve Verum de Mozart, en una versió no exempta de bellesa, no adquiria l'esperada aura d'apotco· si final. En la segona part, amb la programació de Vals trist. En saga op. 9 i Finlàndia, tres obres de Sibelius, no excessivament significatives de la seva important trajectòria com a compositor de simfonies, el concert va diluir-se en una mostra suggestiva de sonoritats més propera a la sacralització d'un ritual que no pas a la renexi6 d'unes idees estètiques. Caldria preguntar-sc quantes vegades dc les que Penderccki ha Visitat Barcelona, el seu programa ha consistit a dirigir una obra de Mendelssohn i al costat la seva música. Per què aquesta insistència en Mcndelssohn? Escoltats els resultats, hem d'admetre que la seva versió, en aquesta ocasió la Simfonia n4m. 3 "Escocesa", no va afegir cap nova perspectiva per valorar la música sempre bella i per· fecta de Mendelssohn. Es vulgui o no, la projecció de Penderecki com a director planteja molts dubtes, aspecte que tambê succeeix amb la seva producció dels darrers anys. Veritablement, què va oferir de realment creatiu el seu Concerto gros· so per a Ires violoncels, si no és mostr-ar el mestratge d'un ofici orquestral així com tambê una certa inventiva per des- envolupar una sèric de fonnulacions sonores purament ornamentals? En tot cas. aquesta ràginn, composta entre el 2000 i e 200 I, va servir per presenciar i escoltar una noUtble actuació dc tres violoncef.listes de primer rengle: Damian Martínez, solista de l'O BC. Ivan Monigheti, el darrer deixeble de Rostropóvitx, i Lluís Claret. Del seu diàleg, tens i comunicatiu. se'n va beneficiar la pàgina de Penderecki, tot desta· cant-hi la calidesa lírica i seguretat de Damian Martínez, la lectura apassionada i virtuosística de Monigheti i la dicció emocionada i de noble so de Lluís Claret. El públic va aplaudir Dccker i l'orqucstrn barcelonina per la seva rceixidíssima lectura dc Vuite· fiO Simfo11iu dc Bruckner. És ben eert que aquesta densa obra dc Bruckncr proporciona moments de blillant coloració, episodis de tensió expectant i qul: el joc entre sonoritats i silencis constitueix la ba· se per expressar-hi un ampli ventall d'emocions i suggeriments sentimentals, però també és cert que per mitjà de tota la seva compleltitat arquitectònica dc no tenir clarament controlat el seu curs, di· rector i intèrprets poden caure en la buida grandiloqüència i l'apan· tositat artificiosa. TanmateLX,ru Decker, profund concixed~rdch partitura en tots els seus mnoll' brables detalls, ni J'OBC-btn ~ tificadaamb el director-,1'8!1~ rrer en aquests paranys. La vtr!ió va resultar, doncs, àgil en d> dtsenvolupamentS temà~cs. ~li dinamització dels temp1, en I tqtr · bri de la matisació i. sobre!CC.I proporcionar al silenci la.st~l!IK' luctable significació ;emann_a. . Per últim el darrer mo•# d'aquesta "m~rosimfonia·. 1'11:1)nifestar Ja necessària brillan1or¡xr donar vida a unes partiturr; ~ magnifiques com són ds ~ ,\ll' tums (Nth'Ois i Festes} de~~ Ics Noches en /osjordinn_ét& paña de Falla i la Sete11a Sú;Jfo"~ de Beethoven. L'orq\IC5UII:~ 11 una molt bona im~~s~1o. cia!ment pel seu equibbn enttt. famílies instrumental i In qoali!ll compacta dc la seva sonontl!· Frühbeck de Burgos, bon~~ dor dc les virtuts del con¡unL' oferir unes lectures deta!li;te\ ~t» exemptes de fluïdesa dJscur~n amb tot, cal remarcar una'~~. manca d'iHació perdonar u:~. expressiva al co~U~1 gut d ~ obres. També el pJDmsta ~·~· Colom va exhibir_~ la se•Fall;~ prelació de la musJC8 de .. ;!(! subtilesa en la dina~itza~:.~ col·loqui entre piano 1orQStl< Una rutilant lectura de la Simfonia de Beethove~Ò~ punt final al treball de I · :b CRÍT I CA La forza estàtica Òpera a Catalunya. La forza del destino de G.Verdi. Vugioia Todisco. Josep Fadó. Hyouog-Kyoo Kang. Marisa Roca. JoseP. Pieres. Orquestra SimJònica del VaUès. Cor dels Amics de l'Òpera de Sabadell. Oir.: Elio Orciuolo. Ce ntre CuJtural (Sant Cugat del Vallès). 22 de març de 2003. per ROBERT BENITO i ha òperes que el seu argument és cre~bl~. unes altres que exJgeJx una complicitat del públic per fer-lo l'erosímil i unes altres que per raons, gustos o paràmetres est~­ tics de l'època que va ser escnta ens hem de conformar om b gaudir de la partitura, ja que la narració dramàtica ens és tan llunyana com incre"Jble. La [or:odeldeslillo basada en l'obra romàntica del duc de Ri vas Don Ah:aro oLa força del sinó és un clar exemple d'aquest últim ti· pus d'òperes. Amors impossibles amb assassinats múltiples, tro· bades tan forçadament casuals H com personatges postissos per justificar una acció dramàtica. Davant aquest panorama el regista Stefano Poda va optar, com ens té acostumats, per una posada en escena ralentida, amb moviments de conjunt que gens tenien a veure amb el que s'es. ta va canta nt peçò que, per contra, estèticament funcionaven. Gràcies també a una escenogra· fia de grans parets que creaven amb els excel·lents jocs de llums diferents ambients de fredor a incandescència ens va introduir en el món verdià. La veritable protagonista de la vetUada va ser la música, que ja de la mà del director, Elio Orciuolo, va mostrar equilibri, savia dosificació entre força i lirisme des de l'o- bertura. tot aconseguint una orquestra ferma, amb la tensió adequada en els crescendo, destacant especialment la secció de vent fusta i d'una manera notable el clarinet solista Antonio Galan per la seva gran tècnica i so vellutat en els compromesos solos de l'obertura i del començament del tercer acte. La cantant italiana Virginia Todis· co va interpretar una Leonora vibrant, amb força vocal, si bé la seva esperada ària "Pace mio Dio" va resultar pobra comparada amb la resta de les seves in. tervencions. J. Fadó va encarnar un Alvaro molt mediterrani, amb gran arrencada escènica i poderós instrument canor, si bé el seu vibrato no va embellir tots els passatges que va cantar. El baríton H. Kang va brillar amb llum pròpia en un paper tan dificil com agraït per al públic en "Urna fatale". La preziosilla de M. Roca no va acabar d'encaixar ni vocalment ni escènicament, ja que el plantejament escènic no afavoria cap de les situacions en què apareixia el seu personatge. La resta dels comprimaris van estar a un nivell més que notable, tot destacanthi "'li sant nome di Oio~ de J. Picres com les intervencions dels joves barítons M. Moncloa com Fra Melitonc i Manuel Esteve com Alcalde. En definitiva, una oportunitat d'escoltar aquesta òpera en una versió escènica diferent que aconseguí, a partir de moviments lents, una gran tensió dramàtica, però forçant, això sí, algunes escenes amb sentits contraris al text. -·····································································································································································································································............. El musical en petit format: Sondheim i Rodgers Sessions golfes al Foyer. A Little Sondheim Music. R. Maig. A. Baade. S. Dispensa. Piano: R. Carsey. Gran Teatre del Liceu. 28 de març de 2003. Jugant a Rodgers. El Musical més Petit. D. Anglès. P. PaisaJ. I. Prado. T. Quioge. X. Torras. Versus Teatre. 13 de febrer de 2003. p_:r R. BENITO A ningú sorprèn que el Liceu obri les seves portes i espais escènics a gèneres mal unomenats menors, com el cab!\ ret o el musical, quan ja en altres tem ps al seu escenari pujaven operetes i ~uel~s. Per aquest motiu aplaudmlla 1dea, encara que sigui en una •golfa· d'introduir el musi~! ameri~à en la seva programaC\0, com ¡a vénen fent altres tcatresd'òpera del món combinam tí· ~lírics amb musicals. Altra cosa ~el ~hat ~e la proposta. A prio11. era atrac!wa, una antologia de diferents numeros de 18 títols del aJmpasitor més heterodox del mu!ical 8mericà, Stephen Sondheim des dels més coneguts de Follies: ~mpany, S~·eeney Tood, o A litIUr/IJ muSJc a altres musicals no :~one_guts del gran públic. La ,. JIZació de la idea és el que no aacaba~ de convèncer: una su~ història d'amors entre els SJSfrsonaJges va configurar un ~e no gaire brillant ni dramà· ti ent, ni musicalment. Dramilca~ent va fa ltar l'espurna del musicat en els números més cv. lr.ii'Crti(S b ~ sc · r am coreograOcs insuld ~. teturosos dc convenciment ;. JotèrpreJs, lot guanyant unu cal:e~ els mé~ intimistes. Musija que t tampoc no va funcionar, ficades1es veus en no estar amplien ~llaven pobres fins i tot Fo¡un de les dimensions del 11 ~ nant suport a la iniciatiteiamenrem que_els següents planten, an!5 ~ facm amb millors critstJcs. Do I hear a Walt.::? er:• estrenat el 1965 va ser el musical que va unir Sondheim i Rodgers. Si del primer celebrarem d'aquí a poc els seus 75 anys, del segon es va celebrar l'any passa t el centena ri del seu naixement. l encara que tard, l'homenatge muntatge de In companyia El Musical més Petit ha estat l'únic record d'aquesta efemèride en aquestes latituds. Quatre cantants i un pianista cantant en un espai íntim, gairebé com el saló de la nostra llar van desgranant els número5 de sempre d'aquest compositor de 111e smmd of Music, Cinderella, Solllh Pacific, The King and/, Carousel i, per descomptat, Ok/alwma! Amb l'ú· nie acompanyament d'un piano i uns elements escenogràfics tan pobres com adequats i expressius de la idea que movia l'espectacle,ens va fer sentir la grandesa d'aquesta música qualificada per alguns com simple però capaç de produir felicitat en qui la interpreta i en qui l'escolta. A diferència del succeït en el Foyer, en el Versus els cantants estaven excessivament amplificats fins a arribar en alguns moments a fer incomprensible el text, que en aquest cas estava t-raduït al català en la seva major part. L'experiència d'aquesta jove companyin fa que cada espectacle tin· gui el seu atractiu i sobretot que no defrauda per la valentia i sin· ceritat amb In qual afronten cada nova proposta escènica els seus componenls. des dels recent incorporats als de plantilla i respon· sables de Ja direcció musical i escènica: Xavier Torras i Daniel Anglès, mestres de l'entusiasme per aquest gènere del musical. Un Trencanous en primavera fundació Caixa Terrassa. Ballet de Biarrilz. El Trencanous (mú· sica dc Txaikovski). Direcció artística i coreografia: Thierry MaIandain. Centre Cultural de Caixa Terrassa. Terrassa. 23 de març de 2003. _per E~)'ER VENDRELL_ E I primer diumenge de pri· mavera no sol ser el dia més ap ropiat per presenciar el Ballet del Trencanous. Per tradició, el tenim associat o les festes nadalenq ues i princi· palment dirigit a un públic infan til. Doncs bé. el Centre Cultural de Terrassa, en el marc de la seva programació (que en cap cas indica "públic infantil") va donar la possibilitat de veure una renovada i revisada versió d'aquest ballet. La coreografia. però, era una adaptació de l'o· riginal de Lev lvanov signada per Thierry Mandalain, director del Centre Coreogràfic Nacional de Biarritz. El resultat: un ballet modern, que parteix del llenguatge de la dansa moderna amb un vocabulari clar, acadè· mic i en certs moments cxcessi· vament simple i poc expressiu, i amb una exposició compositiva ordenada, plana i no gens innovadora. En mantenir-se el llibret i la composició musical, es copsa que el plantejament renovador ba partit del vessant plàstic, est~­ tic, visual i sobretot dc moviment. A diferència de coreògrafs com Mats Ek, que es replantegen un clàssic per donar-hi una lectura i interpretació contemporània. en aquest cas ~an~a­ lain deixa clar el seu ob¡ectJU: renovació estètica. de vocabulari, i simplicitat per fer-se en- tenedor, amb la finalitat d'arri· bar als veritables destinataris, un públic jove. Malgrat l'error de programació, la proposta és vàlida per si mateixa en un context més adequat com pot ser la programació m!ltinal escolar o en un horati de tarda per difondre la dansa entre els joves. Finalitzada la representació i superada la desconcertació, un llegeix el dossier informatiu de la companyia i entén que l'obra i la seva intencionalitat són absolutament vàlides i que el Ballet de Biarritz acompleix molt bé la seva missió: difusió i apropament de la dansa a nous públics joves dc la zona de l'Aquitània i el País Basc francès. Sense anar tan lluny, en comptes del CC de Caixa Terrassa a l'Espai, i en comptes del primer diumenge de primavera, durant les vacances de Nadal, aquesta coreografia podria ser vista amb uns altres ulls i rebuda amb més calidesa i interès. Per tant, ens trobem davant d'un error de programació que pot afectar la valoració d'una obra i desorientar les intencions primeres del creador. Esperem i desitgem que el CC de Caixa Terrassa tomi a ser un punt de referència per a l'espectador dc dansa, com va serho durant molt de temps, atès que últimament ba perdut la seva identitat i interès, tot convertint-se en una correcta programació local. L'espectacularitat de Repin i Melnikov triomfa al Palau Maria del Mar Bonet torna a les arrels al TNC lbercarnera. I Temporada de Cambra. Vadim Repin, violí. Aleksandr .Melnikov, piano. Schumann: Sonata per a violí i piano núm. 1 op. 105. Prokófiev: Sonata per a violi i piano núm. 1 op. 80. Schonberg: Fantasia per a violí i piano op. 47. Schubert: Fantasia per a violí i piano op. 159. Palau de la Música Catalana. 19 de març de 2003. Maria del Mar Bonet. Coral Cantiga (dir.: Josep Prats). eoo, junt instrumental. Caloma. Des de Mallorca a l'Alguer. ()j. recció artística: Rosa Vergés. Teatre Nacional de Catalunya. 1 27 de març de 2003. per LL.T. a figura del violinista Vadim Repin esdevé un veritable fenomen dins el panorama concertístic internacional. El seu nivell artístic, com el de violinistes com Mutter, Chang, Mullova, Zukerman o Perlmann -entre altres figures- ha merescut que el seu talent sigui constantment reclamat als festivals i temporades de concerts més rellevants del món i per les orquestres i directors de més prestigi i renom internacional. Acompanyat pel pianista Aleksandr Melnikov -artista que ja ha actuat en nombroses ocasions al Palau i que als seus trenta anys ja és considerat un dels grans talents del piancr, el recital que es va poder escoltar aJ Palau dedicat a obres de Prokófiev, Schumann i Schubert va esdevenir un veritable model del que ha de ser un concert de música de cambra en el seu gènere de piano i violí. Una de les característiques de les obres programades, precisament, té com a punt dc cohesió el protagonisme equànime d'un i altre instrumentista. Oferir la música amb talent i profunditat, amb una càrrega poètica del lirisme més accentuat i l'apassionament més romàntic, són una premissa bàsica que cal que es concentri en unes obres com la celebèrrima Fantasia de Schubert o la primera Sonata, op. 105 de Schumann, L 223 pàgines cabdals dins la literatura del segle XIX. Però també saber endinsar-se, quan aquest fet resulta indispensable, en les harmonies sobre una escriptura dodecatònica de les pàgines de Schéinberg o en el món rítmic i contrastat de la Sonata de Prokófiev, en què meditació, obstinació, brusquedat i so impetuós han de conviure de manera plena, esdevé un altre aspecte primordial per una a recreació de primer ordre. Repin i Melnikov van fer un viatge antològic per cadascuna de les obres. El seu Schumann suggestiu i amable, tècnicament infal-lible, i d'una poètica abassegadora, va donar pas a un Prokófiev carregat d'intenció musicaJ, vigorós, enèrgic, brusc quan el so ho requeria i d'un refinament líric encisador que propiciava uns efectes bellíssims de color. El seu Schonbergva esdevenir una veritable filigrana harmònica i el seu Schubert va ser un model de com el bon gust expressiu, el lirisme, la seguretat tècnica i la comprensió musieaJ absoluta de l'obra han d'esdevenir aspectes clau per aprofundí~· en els aspectes més recòndits de la música. Infinitat de bravos, d'aplaudiments, van cloure amb un celebèrrim passatge beethovenià -interpretat de memòria- en què la puresa lírica tornava a triomfar en les mans d'aquests dos veritables fenòmens de la recreació musical de l'actualitat. ············································································~········· ..... per J. COMELLAS a segona proposta de Cançó al TNC ha significat un nou esdeveniment, centrat ara en la figura de la mallorquina Maria del Mar Bonet, que podríem qualificar com Ja Gran Dama del gènere, i també una de les poques supervivents. En aquest sentit, i després d'haver escoltat Raimon, la pregunta gairebé obligada és veure fins a quin punt la línia encetada pel teatre públic català per exceHència, rebrotada també al Lliure, podrà tenir una continuïtat assegurada en la varietat. Perquè de supervivents, no en queden gaires. 1 de nous noms amb gran capacitat de convocatòria tampoc. En tol cas, atès el més que relatiu escàs paper que té en el gènere el marc que hi ha específicament dedicat, I 'Espai. hom albira que aquests grans centres de producció podrien aportar quelcom de renovador i amb els recursos generosos o, si es vol, els necessaris. O més ben dit, podrien continuar aportant-ho. I en aquest sentit, s'ha de destacar justament la dimensió innovadora d'aquest recital, especialment en la part de creació d'un clima dramatúrgic -i potser l'expressió és excessiva- específic; bona mà, la de Rosa Vergés (direcció artística) i la de Cristina Lavegne (espai escènic) i Tomàs Pladevall (disseny de llums), L que juntament amb el prota. gonis me molt central de h versàtil i eficient Coral Canti. ga i un grup d'instrumentisttsolidissíms, han fet d'aquell recital quelcom que lransttndeix aquest mateix tenneiel situa en l'òrbita del gran e:¡. pectacle. I al bell centre de tot és clar. Ja figura de Maria del Mar Bonet en una admirable pJ¡. nitud pel que fa a les sew< qualitats més reconegudes. u veu privilegiada, un bon gug exquisit i una elegància natural senyorívola I a més, el recurs a un programa que li escau bé. Allunyant-se d'intetb suposadament renovadors, ba tornat a les seves arrels rot; genuïnes, les de sa tem Aquesta terra seva, aque~U llum tan feta seva, aqu.:st \èl). tit tan peculiar de la musi.atilat interna -ritme, melodia, \11lor-, que tan idealment <'i· dentifica amb la seva manen de fer. I alguna incursióati(· na no lleva la idea motor dd recital. Maria del Mar Bonet, i per· meteu que em remeti a unar· gument ja emprat en el reciti de Raimon, també és una e~ sica nostra. I aguest conceptt obert. aJ hora defineix la fid(· li tat a uns trets personals pit} pis, fora dels quals es peni e1 sentit d'identitat. I això va resultar fonam~· tal en l'assumpció del eres· cendo de clímax de cornuo> cació afectiva en què es vau bar convertint el recital. ··········. ·····································································································································-- Le Poème Harmonique recrea la música de Guédron Euroconcert. Le Poème Harmonique. Dir.: Vincent Dumestre. Obres de Pierre Guédron. Palau de la Música Catalana. tO de març de 2003. per LL.T. E 22 262 l compositor Pierre Guédron va esdevenir un dels autors més rellevants de la música francesa del segle XVII. Compositor de carn bra del rei a partir de 1600, superintendent de la música de Lluís XIII, la seva música esdevindrà un model de l'art madrigalesc i la seva tendència estètica es mourà per dues vies diametralment oposades: els arranjaments de la música popular i l'air du cour i la música de baUet emergent en aquells anys. El conjunt Le Poème Harmonique fundat l'any 1997 i dirigit per Vincent Dumestreva oferir un repàs de les obres d'aquest autor, en què temes com l'amor, la mort, la picaresca, la follia esdevenien suports literaris per a una música en què la veu i l'acompanyament de violes, guitarres i llaüts configuraven un bellíssim marc per endinsar-nos cap aquella atmosfera a vegades lúdica a vegades profundament íntima del llegat del compositor francès. La gràcia i teatralitat de les quatre veus solistes, el refinat acompanyament instrumental-que tendia a atorgar el màxim protagonisme a la veu-, van permetre configurar un programa en el qualla varietat dels temes, l'ex- cel·lent treball musico!~: i el rigor del treball mostl'!l van reflectir aquella atmc<· fera en la quaJ peces perablllet melodies populars 1 canÇons de gran delicad~~ expressiva van acostar-m"' cap a una música e~ci~a<Wrl i de gran bellesa plasuca. , Va ser un concert e~-~ ofert sense interrupcto. música de Guédron es va~ les \\'!• der escoltar en una de 1 'ara d h sions que a ~res, . CI·, considerar mustcològl~ més fidedignes i més res¡x¡· tu oses. ~ di te q pi rota. le la an\i. tisre; ¡ue;t ;car eid oes. Matrícula d'honor a la innovadora oferta del grup d'Erik Trufazz XXII festival de Jazz de Terrassa. Nova Jazz Cava, places VeUs i Catalunya i Parc de Vallparadís. Del 5 al30 de març de 2003. per ALBERT SUÑÉ ' L Erik Trufazz Ladyland Quartet va ser el gran triomfador de la vint-idesena edició del Festival de jazz de Terrassa. Sense voler dir amb aÍJiò que altres grups no obtinguessin, aÍJií mateix, força èxit. Però dels onze concerts als quals vam assistir, el del combo del trompeta francès fou el més reeixit. En primer lloc per la novetat de la seva música, fruit d'un reguitzell d'idees que desembocaren en una frescor diàfana, sense màcula, que va anar acompanyada d'una altíssima capacitat de comunicació. Trufazz i la seva gent s'inscriuen en aquest jazz renovador que sap unir de meravella la suma de diversos estils i tendències. Perquè hi ha una mica de tot funky, free, pinzellades de su·ing, jazz-rock, blues, contemporary music. apunts tribals... Però tot exceHentment amanit, tot amb coherència extraordinària. El resultat és un paquet compacte, en el qual no caben els serrells. És una música que no té cap mena de defalliment, una música que compta també amb l'electrònica i que sap arribar a altes fites artístiques. Una música d'una classe excepcional, ofe1ia per un quintet en estat de gràcia. Erik Trufazz està molt marcat per Miles Davis. El Davis de les frases cristal-lines amb sordina o sense, el Miles nuid vivificant, molt cool però alhora encabritador. Però també el Mi· les dels silencis. De totes maneres, a qui no ha influenciat el ~peta d'lllinois? El que passa~queTrufazz recull aquesta _influència mitjançant un fraselg no gaire llarg però en el ~~idees de la seva pròPia coll!~· I el resultat d'aquesta comuruo foren gairebé dues hores d'una.?lúsica a la qual Ma~ue~ Cod11a (guit~rra), Michel eru~a (cont~ab_alx), Philippe ~a Cbatena) 1 Mounir Treudl (veu) aportaren tones d'entesa a~b el líder, però també q~n~ll?ts industrials de saPI~cta I savoire fai re. G 0!em destacar especialment /l'tia. Perquè si en un grup hi~uestes característiques no ,un bateria vivificant, sem:edifcrent, que matisa, que esmet q~an ho ha dc fer i que amo~osetX quan n'és l'ho h' hauna el n...: " ra, I ll'aïd ""'w de caure en una esta OTenca monotonia. Malgrat Per~ ~nvoltat de quatre savis. quest no és el cas del drummer francès, que també sap emetre sons de gran resultat comunicatiu per mitjà d'un portaveu. Per tant, per tot el que hem dit, cal suposar que Jazz Terrassa, organitzador del Festival, ha de teni~ el nom del Ladyland Quintet d'Erik Trufazz a l'agenda amb vista a l'edició del 2004. Seria, segur, un altre èxit rodó. Un altre concert reeixit el protagonitzaren els tres trompetes que s'apleguen a redós d'aquest nom: The Trumpet Summit Band. Són Jon Faddis, Terell Stafford i Claudio Roditi. Aquesta formació, que fundà Faddis la dècada passada, i que ha vist desfilar-hi diversos col·legues del líder, ara té en Stafford i Roditi dos companys dc viatge de magnífica qualitat. El trio fou agombolat per David Hazeltine (piano), Kiyoshi Kitagawa (contrabaix) i Dion Parsons (bateria). I de l'escenari eixiren diversos homenatges: als estàndards de tota Ja vida, a Dizzy Gillespie, a Harry "Sweets" Edison, a Miles Davis ... El tema l'acostumaven a interpretar els tres trompetes i després hi havia els corresponents solos. Faddis, com sempre -tant si és el líder d'un com bo com de la seva pròpia bíg ba nd- martellejà massa sovint les notes altes i cercà l'espectacularitat en comptes de tocar més de peus a terra. Tot i així, tingué, com sempre també, moments extraordinaris. Roditi, el més clàssic, aportà una escalfor molt necessària. I Stafford fou el millor, el més sencer, el més cohesionat, el més robust. Posseïdor d'un so molt bell, el seu apassionament no es trencà mai en gratuïtats i, a més, arribà claríssimament al públic gràcies a un fraseig molt hard-bop, curull d'idees i sensacions. De l'exceHent trio rít· mic, en destaquem el magnífic i lhic pianista Dave Hazeltine, un autèntic luxe per a Faddis i els seus. Un altre concert reeixit fou el que protagonitzà l'orquestra de la casa. És a dir, la Big Band Jazz Terrassa de John Dubuclet. Comptà amb un convidat excepcional, Frank Wess, saxo alt i flauta travessera, exmúsic de la banda de Count Basie. Perquè el que es pretenia era homenatjar el líder amb motiu del seu centenari, que es complirà l'any vinent. La BBJT estigué esplèndida r l'aportació de Wess fou cab- dal. No volem dir amb això que l'orquestra no estigués prou madura per a aquest homenatge, sinó que els dots dc comandament del músic dc vuitanta-un anys aportaren quantitats de swing a la proposta. A més, oferí moments de gran intensitat com a solista. Tot i que, naturalment, no fou el colossal flautista, virtuós i anorreador, ni el saxo tenor fluid, comunicatiu, de fraseig rodó i vivificant que Basie tingué a la seva banda durant una pila d'anys. I això ho agraí la Big Band Jazz Terrassa en la seva revisitació de temes que l'orquestra del pianista de Nova jersey elevà a la immortalitat. Perquè la banda local oferí una actuació compacta, puixant, en què destacaren poderosament el trompeta David Pastor, els saxos Xavier Figuerola, Carles Nostro i Vic tor de Diego, i el trombó del mateix director, John Dubuclet. Capítol a part mereix el quartet rítmic. De fet, en la BB)T no hi ha guitan·a rítmica. Però la inclusió de Dave Mitchell en aquesta tasca fou un aval valuosíssim. El seu acompanyament, metronòmic, incisiu, féu que Xa\1er Algans (piano), Nono Femàndez (contrabaix) i Pau Bombardó (bateria), constituïssin, juntament amb ell, un quartet absolutament Ba· sie. És a dir, aquella màquina perfectament greixada que aguantava tota soleta la big band del pianista al seu damunt. es interpretacions del quartet de Brandford Marsalis comporten que els quatre músics es facin un tip de crear notes. Però n'hi ha molt poques que diguin alguna cosa. A més, el bateria, jeff "Tainu Watts demostrà el que tots ja sabíem. És a dir, que en sap un niu, però que és un escandalós de ca l'ample. Sempre m'he preguntat a què vénen aquestes exhibicions tan fora de lloc. ¿És que el jazz força ba d'incorporar, vulgues que no, bateries sorollosos perquè si no no eJ podria pair ningú? ¿Aquestes exhibicions L rorassenyades ajuden a mantenir el clímax? ¿Marsalis i els seus van pensar que la gent que s'aplegava a la Nova Jazz Cava érem uns neòfits als quals se'ls podia donar gat per Llebre? No només Watts estigué en aquesta ona. De fet, els quatre músics van entrar pel broc gros en un hard-bop que tingué moments certament bons. Per exemple un coltranià ''A love supreme". Però allò no tenia aturador. La màquina -també hi eren Joey Calderazzo al piano i Eric Revis al contrabaixvolia arrasar i ho va aconseguir... , i avorrí el respectable. Potser per això l'últim tema fou un molt bon blues, que Marsalis interpretà fent roncar el saxo tenor, a l'estil de Ben Webster. Aleshores la cosa pujà espectaculannent de nivell. Però ja era massa tard. També ens vam avorrir amb una altra figura: Wayne Shorter. Lent, insegur, vaciJ.Iant amb el saxo tenor, es transformà a vegades a l'hora de bufar el saxo soprano. Però foren comptades les ocasions en què aquest home arribà a interessar. Interpretà temes del seu darrer àlbum com a líder, Alegria. Però aquesta alegria no es va veure per enlloc. El que ens oferí fou un material dens, massa cerebral, poc àgil, no gens estimulant. I això que al seu darrere tenia un trio magnífic, que creà contínuament i que sense la presència de Shorter hauria pogut dir moltes coses. I totes bones. Aquests rres homes foren Danilo Pérez (piano), John Patitucci (contrabaix) i Brian Blade (bateria). A la Nova jazz Cava també entrà un altre bateria escandalós. Enquadrat en el quintet de Gary Bartz, Greg Bandy es féu un tip de marteJJejar els plats sense cap mena de suc ni bruc. Això no ajudà gens perquè la música de Bartz i els seus arribés gaire amunt. Dc fet, Gary Bartz ha demostral aquests darrers anys que no és el que havia estat. I no parlem de temps gaire IJu· nyans. Ara s'ha convertit en una mena d'híbrid entre john Coltrane i Eric Dolphy. Però La versatilitat d'una veu sense cap mena de personalitat. I es podria dir el mateix que hem dit abans pel que fa a Shorter: estigué molt avorrit, arribà en molt poques ocasions i el seu discurs fou estret. repetitiu. estàtic. Al seu costat. el jove vibrafonísta Stefon Harris li donà una lliçó de frescor, precisió i swing. I no desentonaren Barney McAII (piano) i James King (contrabaix i baix). Però amb aquell bateria matusser i amb un Bartz força penjat, el concert s'encallà de mala manera durant moltes estones. ou la que intentà David MU!Tay i el seu grup. I diem "intentà" perquè la cosa es quedà a mig camí. Mw·ray és un devot de la música que sorgí del continent negre i que, entre altres llocs, aterrà a l'illa dc Guadalupe. Per això en el seu combo, The Gwo Ka Masters, hi ha dos percussionistes que a la vegada fan servir també la veu. Sobre una teranyina densa i excitant en segons quins moments. el discurs de Dave Murray fou molt irregular. Demostrà, això sí, que és un tècnic fora de sèrie, perquè amb el saxo tenor obté sons incre'1bles. Però que semblaven creats més que res per épaler que per a una altra cosa. Però la barreja de ritmes africans i antillans, molt bona a estones, es féu repetitiva i poc fresca en d'altres. I això que la contribució del guitarris ta senegalès Hervé Samb, el millor del grup. el més sencer, el més clar, el més coherent, va estar sempre a una gran alçada. Però el com bo en si és molt irregular. Al costal dels esmentats Murray, Sambé i els percussionistes (Klod Kiavué i Plúlip Makaïa), hi hagué un bateria i un baixista mediocres -Hamid Drake i Jeribú Shalúd, respectivament-. i un cantant certament dolent, Guy Konket. Dos dels concerts autòctons del Festival van anar a càrrec de dos grups que van actuar el ma· teix dia: Guillermo McGill Quartet i Perico Sambeat Sextet. El primer com bo elaborà un jazz líric, molt bell en ocasions però al qual mancà grapa i força en d'altres. julian Argüelles al saxo tenor i Bemardo Sassetí al piano no pogueren aixecar el concert malgrat els seus esforços exceHents. Perquè el discret contrabaix Titzc Vogcl i el mateLx líder, McGill, no van estar a l'alçada de les circumstàncies. En canvi, el sextet de Sambeat ofeiÍ una actuació puixant, pletòrica. Al costat del saxo alt valencià, que fa temps que està en un gran nivell, hi van ser el trompeta Raynald Colom i el trombó Toni Belenguer. La pro- F 223 gressió de Colom és meteòrica. Malgrat la seva joventut, s'ha convertit en un músic excitant. Si ho vol. fa sonar la trompeta com un fiscorn i després encadena una sèrie de notes progressives fins a arribar als aguts més alts. Però, a més, té força, grapa. fraseja magníficament i té molt bones idees. Quan acabi de centrar-se del tot, Colom ha de ser. sense cap mena de dubte, un músic de primeJÍssim rengle. Per Ja seva banda, Belenguer fou un trombó tranquil, segur, d'excel-lent so, de fraseig ple i compacte. El hard bop que el gJUp interpretà, s'emiquí també gràcies a les aportacions de José Reínoso (piano), Paco Charlín (contrabai"X.) i Marc Ayza (ba· teria). l bateria alemany fa molt temps que viu a l'Estat espanyol. Primer a Madrid i ara a Catalunya, on ja porta una bona pila d'anys. Fou el drummer titular del trio de Tete Montoliu i com que els organitzadors van decidir lliurar a partir d'aquest 2003 el Trofeu Jazzterrasman, res millor que pensar en aquest bateria de seixanta-cinc anys per a la primera edició. El concert s'anomenà "Peer Wyboris Reuníonn. Perquè hi foren una sèrie de coJ.legues i amics que havien actuat o actuen amb ell. Des de Laura Simó a forge Pardo, passant per Horacio Fumero, Josep M. Farràs i Pere Ferré, entre d'altres. O sigui, allò fou una jam session. Molt entretinguda, perquè els músics s'anaren rellevant i perquè tots hi posaren esforços i ganes. L'únic que restà sempre al seu lloc fou l'homenatjat. I tothom va poder gaudir amb els solistes. Per exemple, amb la trompeta d'un Farràs pletòric, i amb la flauta travessera d'un Pardo magnífic. Dels concerts a l'aire lliure, en vam presenciar dos. Els oferiren la Jubilee Jazz Orquestra i I'Asker Big Band. El primer és un grup d'onze músics, amb un veterà al piano, Josep Vadell, que interpreta temes clàssics del swing. El grup, volun tariós, té una falla considerable: els saxos són tres tenors. És a dir, no n'hi ha cap d'alt. I a la fi, el so d'aquests tres saxos acaba fentse pesat. L:Asker Bjg Band és una orquestra noruega. Amb cinc trompetes. També entrà a fons en el món dels estàndards, però a estones interpretà una música una mica més funky. El grup no va estar malament, però tampoc bé. Perquè hi va haver desigual tats quant a solistes, tot i que l'empastament de l'orquestra fou prou bo. E Recital de Maria Guleghina, soprano. lvary Dya, piano. RaciJ. maninov, Donizetti, Bellini, Rossini. Gran Teatre del Liceu. 30 de març de 2003. per R. BENITO esprés del seu impressionant debut en la versió de concert del Macbeth verdià de la temporada passada, ens ha visitat aquesta soprano russa amb un recital que va mostrar una gamma de possibilitats musicals i escèniques tan variada com inesperada per a qui només la coneixíem en les seves caracteritzacions operístiques de tall més dramàtic. Dotze cançons del seu compau·iota S. Rachmàninov van configurar la primera part del concert, en què mostrà la ductilitat per acomodar una gran veu operistica a la intimitat d'aquesta forma musical. De la gran producció del compositor rus ens va oferir algunes de les seves cançons més conegudes. com la Afe/odia op.21 en què ens va fer assaborir el text tan trist amb una D interpretació plena d'evOC!(icr usant des d'un timbre méscann a un altre més càlid, i culmina::t aquesta peça amb unfiatoim. pressionant. La segona part CDt va traslladar a la cançó italia:¡¡ amb obres de la Trinitat del !:<i cantisme: Rossini, Bellini i [)o. nizetti. En aquest repertori <sm més ens va sorprendre per la 't· va capacitat humorística, briD.w en tots els registres vocals. amh aguts poderosos i greus contun. dents, si bé a mesura que a~~ va el concert es van detectar p¡. tits problemes en els pionís.sim~ atacats en les notes més agudes. Conscient de l'afecte del públk, cantant i pianista van oferir pn~:. ticament una tercera part de bJ. sos, amb àries d'òpera de Puccini, des de Tosca, MatJOII, Gi~l!­ ni Sdlicchi. de Verdi "Pace,lllÍl Oio" de La Forza i I'AI'e .\lar~ de Caccini. Mosaic pianístic IV Cicle Nous Repertoris Música XXI. Emili Blasco, piano. Si ra Hernóndez, piano. Guznuín, Tavema-Becb, Delgado, O~ tra, Bonet, Cervelló, Brotons. Sala Auditori de l'SGAE. li« març de 2003. per}. SALAZAR ROX_ mb el títol "El piano: la creació a la segona meitat del segle xx". els pianistes Emili Blasco i Sira Hernandez van oferir un concert marcat, com veurem tot seguit, tant per la diversitat estilística de les obres interpretades com per plantejaments interpretatius de caire ben diferent. D'aquesta manera. en poc més d'una hora, l'oient va poder conèixer de primera mà algunes de les pàgines pianístiques més destacades de la música catalana del nostre temps. La primera part va ser protagonitzada per Emili Blasco, que amb un estil precís i matemàtic va interpretar les obres més complexes del programa. totes representatives de posicionaments estètics d'avantguarda, com ara les Cinc peces de fosep Lluís Guzmím, emparentades amb l'obra pianística de Schonbcrg per la seva enorme concisió en el tractament de la atonalitat. Els Camins somorts, dc francesc TavernaBech, que combinen a parts iguals una concepció estàtica i fluctuan t dels recursos musicals, van ser interpretats, com l'obra anterior, amb un rigor tècnic impecable, però al mateix temps excessivament distant. Blasco va fina litzar la seva intervenció amb una potent lectura dels Sis preludis breus d'Agustí Delgado, partitura de gran contundència tímbrica i alhora d'enorme dificultat d'exe- A cució pel caràcter pràcticaJre~' espontani de les peces queb configuren. La segona part del recital: • càrrec de Sira Hernandez,1m· gué com a punl de refcr~nc~ obres més accessibles esnh>U· cament, començant per les Va· riacions característiques de~la· nue! Oltra, d'expressió ~eocl~ sica; i donant pas a connnuaao als Nocturns núm. 4 i j de Narcís Bonet, d'un intirnism~• simplicitat dignes de Mompou. Es va poder escoltar.tot S<.)-,n~ la Petita suite de Jord• Cendl.i. de llenguatge desenfadat ia'~ tes humorístic; i Sira Hemrr dez va acomiadar·se amb d~ obres de Salvador Bro101J!: ~ reflexiu Moment musica/ilt> aforístiques Tres peces brc~ Pel que fa a la interpretaek\ Hernandez va saber posar·~ 1 l'alçada de cada obra amb ;t'I· prenent facilitat, tot adop~'l una expressió desimbolta o~ trovertída. segons les cu· cumstàncies, i aprofitant q\11! k! possibilitats expressil-es de~ peces, totes inscrites en un~­ tonal, permetien aquesta 1'1!111' . . d; tat de registres. Només ens resta fehc1tar ' organitzadors del cicle perhl, e: ver programat, en aquestatllll· Porada • dos concerts a· carr mstel. d'aquests exceHents pla Gràcies a el.IJ¡ s'han pogut~ ta tar els notables esfo~çoss ,, atíus que els composnd~ talans del segle XX han !;i a un instrument que sem~~ .r. gaudit d'un gran poteoCI comunicació. ~ d g d ~ d I J La gravadora digital :fi. deDVD EL DVD HA SEGUIT EL MATEIX PROCÉS Qtm EL CD EN EL DES- ENVOLUPAMENT DE NOUS PRODUCTES. INICIALMENT VA APARÈIXER EL LECTOR, TOT SEGUJT LA GRAVADORA (AMB ELS DISCOS CD-R) I FINALMENT ES VAN INTRODUIR AL MERCAT ELS CD-RW, ÉS A DIR ELS REGRAVABLES. D'AQUESTA MANERA TENÍEM ELS SUBSTITUTS DE LES DISQtmTERES D'ORDINADOR. ACTUALMENT EL DVD JA PRESENTA ELS MATEIXOS FORMATS I EN UN FUTUR IMMEDIAT, LA COMPATIBILITAT ENTRE TOTS ELS SEUS PRODUCTES. L es gravadores de CD d'ordinador estan desapareixent de les noves configuracions, malgrat tenir un preu baix ialtes prestacions. Els fabricants introdueixen progressivament les gravadores de DVD d'acord amb la reducció del preu. El mateix procés podem aplicar-lo a les gravadores que no estan instal·lades en un ordinador: Ens estem referint al DVD gravable, idèntic en funcionalitat al vídeo YHS actual. Segons les dades de vendes del darrer any, per cada aparell de video VHS es van vendre dos DVD. Aquest procés s'incrementarà amb l'aparició de les gra,rado~ de DVD. D'aquesta manera el crcle ja està tancat i, per tant, en.~ mateix aparell podem reproduir 1 gravar en fom1at DVD. Philips va ser el primer a presentar el nou producte, després van ser Panasonic i Pioneer, un dels punters en el sector, que va esperar ~ns, al mes de maig pet· tenir estandard de tots els formats aprovats pel DVD Fòrum (organisme · les caracteJÍstiques dones dec1·de!Xen e cada producte). . La compatibilitat dels diversos srstemes , 1 . . es e pnncrpal obstacle per ~~acanar totalment el vídeo VHS ~ mer~at. És possible que determmats trpus d'enregistrament, es- pecialment el DVD-RW, no es puguin reproduir en DVD que no siguin compatibles amb aquest format. Per aquest motiu Philips recomana utilitzar DVD-R (gravables una sola vegada), atès que generalment presenten menys problemes de compatibilitat. Per resoldre la poca implantació de la compatibilitat DVD-RW, existeix la RW Produets Promotion Initiative (RWPPI, www.rwppi.com). En el moment en què s'imposi aquest estàndard i tots els nous lectors l'incorpOtin, no hi haurà cap obstacle per consolidar el DVD com a centre de l'oci domèstic i com a element indispensable dels ordinadors. Així doncs, el DVD substituirà el video VHS i el CD. Actualment, però, ja es parla del Blue ray disc, un nou sistema de gravació que pe1metrà assolir xifres entre 30 i 50 Gb de capacitat d'infotmació. Per implementar aquest nou sistema, nou fabricants han signat un acord de cooperació: Philips, Samsung, LG, Thomson, Sony, Matsushita, Hitacbi, Pioneer i Sharp. L'únic fabricant de pes en el sector que no s'ha incorporat al gtup ha estat Toshiba, que ja va presentar un prototipus als CES (Consumer Electronic Show) de Las Vegas a principi d'any. n dels avantatges més grans del nou sistema són les completíssimes possibilitats d'enregistrament. En primer lloc, podem esmentar la captació d'imatges que provenen d'un sintonitzador de TV, tant digital com analògic (per l'entrada d'antena RF). També cal destacar la possibilitat de connectar-hi una càmera de video digital a través de la connexió I.Link. D'aquesta manera podem emmagatzemar una gran quantitat de filmacions en un espai reduït i sense deg¡·adació del suport. També hi podem enregistrar so de fonts d'àudio/vídeo analògiques. com pot ser un video convencional o una càmera. Així, és possible convertir tot el material a U Ln gravadora DVR-7000 suport digital gràcies als conversors de video i àudio que porten els aparells. També cal destacar la quantitat d'informació que poden contenir els DVD; concretament 4, 7 Gb. Aquestes dades es tradueixen en unes dues hores de vídeo en qualitat DVD i fins a set hores de música de qualitat CD o setanta en qualitat MP3 i imatges no excessivament grans. Totes aquestes dades converteixen el DVD com a element únic per enregistrar fitxers de dades (text, imatges ... ) o com a memòria temporal, si utilitzem el DVD-RW. a DVR-7000 presentat recentment per Pioneer no és només una gravadora, a la qual es posa un disc com podíem fer abans amb una cinta de casset o VHS, sinó que és un editor de video força complet. És a dir, podem modificar-ne el contingut retallant i afegint informació amb una gran precisió. Evidentment, molt lluny de la incorporació de noEl mode VR ens permet disposar ves imatges, activant o desactivant d'un veritable editor de vídeo seel botó de la pausa. leccionant la pantalla DiscNavi Aquest aparell és la tercera ge(Disc Navigation), on podem troneració del producte i la primera bar funcions com "afegeix, esborra, a introduir-se a Europa després de mou, copia, combina capítols, l'èxit que ha tingut al Japó i als Esdesfés edicions". Fins i tot podem tats Units. Després de connectar l'acrear dues pel-lícules diferents a parell, cal seleccionar l'idioma del partir d'una mateixa base; és a dir, menú i sintonitzar els canals. Som podem tenir versions difet:ents del a punt de poder fer enregistraments. mateix per a receptors diferents L'aparell té dos tipus d'enregistra(clients, proveïdors, amics, famíment: format DVD-Vídeo (Mode lia ... ). En aquesta opció podem esVídeo) i format Video Recording collir entre Standard (SP), per en(Mode VR). La pregunta que ens registra•· fins a dues haurem de fer com hores, o posició a usuaris és evimanual, que ens ~ ~ dent: quina utipermet escollir ESTEM DAVANT litzar? La resentre 32 nivells posta és clara, de qualitat, que D'UN P RODUCTE QUE dependrà dels van des d'una EVOLUCIONARÀ FINS A objectius que hora fms a les sis ACABAR DEFINITIVA\'ulguem assolir. hores que ens MENT AMB EL VÍDEO El mode video ofereix amb una es pot utilitzar qualitat similar al ~ VHS. -... independentvideo tradicional. '~'~~~~~~~~~~yl/ ment del suport Podem determinar que fem servir la quantitat de bits i la resolució o (DVD-R o DVD-RW), però ofereix activar la funció best rate i l'aparell poques possibilitats reals d'edició selecciona automàticament la quade vídeo i només té dos nivells de li tat d'enregistrament en funció qualitat. Podem enregistrar-hi dues de l'espai disponible. Tot aquest hores d'imatges amb un resultat inprocés que pot esdevenir complíferior al DVD; amb l'opció Alta cat, gràcies al sistema de menús Qualitat, que supera el DVD, hi ha força intel·ligible, es transforma l'inconvenient de només poder en assequible per a la gran majoria emmagatzemar-hi un màxim d'una d'usuaris. hora. L 223 26 266 La pru·t negativa d'aquest ripu• d'enregistrament és la menor compatibilitat amb la resta d'aparell'. atès que han d'incloure l'anagrama compatible RW, que són els únics discos que podem fer servir en aquest mode. Finabnent, cal recordar que abans d'iniciar e] procés, cal formatarel disc i que en acabar cal tancar·lo. Aquesta darrera operació pot arri· bar als cinquanta minuts. banda dels inconvenients, que són mínims si estel" en entorns compatibleso de marques fiables. podem dir que tenim davant un tip!S de producte que ben segur evolu· cionarà ftns a la completa com¡JJ· tibilitat per acabar definitivamer amb el vídeo VHS. Després du introducció d'aquesta gravadora¿¡ la casa Pioneer, aquest sist~~ ~~ senta un 75% de compatlbtln•· amb el conjunt de lectors del ~1~· cat. Els homòlegs de la casa Phitir en presenten un 70%, i finahnetll els productes d'Hitachi i Pana~o~ assoleixen el 60% de compat1bt tat. Si hi afegim l'errrissió de P'?' grames digitals, proper objecti~ del sector audiovisual, com ~ mat quotidià, el complement . ¡, vindrà natural i tancarem el cJC,. emissor, receptor i gravadora r. format digital. A ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Selecció i presentació: Eulàlia Benito. DILLUNS, 19 DE MAIG COPLAND, AARON: El Saló Mèxic, DR2003 arranjament per a metall d'Eric Crees. &:otl AFONS • London Symphony Brass. Dir.: Eric StANC 1 NEGRE. LA MUSICA PER A Crees. (11m). PtANO.I.'espai temàlic de Catalunya MONTSALVATGE. XAVIER: Trio. ,¡ú;ica.Selecció i presentació: Eulàlia Ala Voronkova. violí. Manuel Martinez S<Arto. Repebció del programa emès del Fresno, violoncel. Mac McCiure, ocnecres passat. plano. (14m). 7:110 BUTLLETII AGENDA RAVEL, MAURICE: "Aiycone", cantata Sllllietl de noticies en connexió amb per a soprano, mezzo-soprano i catalunya lnlormació. Agenda tenor, amb llibret d'Eugène i Edouard musical de C3llllunya Música. Adenis. 7:05 MATINAL Mirellle Delunsch. soprano. Béatrice Música per començar el dia Uria-Monzon, mezzo-soprano. Paul presentada per Joan Vives. Recull Groves, tenor. Ludovic Tézier, d'obres breus. Inclou butlletins barlton. Orquestra del Capital de inlormatrus i a~endes musicals. Toulouse. Dir.: Mlchel Plasson. 8:00 BUTLLET I AGENDA (25m). ButlleU de notícies en connexió amb 17:00 BUTLLETÍ i AGENDA catalunya lnlormació. Agenda Butlletr de noticies en connexió amb musical de Catalunya Música. Catalunya Informació. Agenda 8:06 MATINAL musical de Catalunya Música. (Segona hora del programa). 17:05 LA TARDA DE L'OIENT t.OO BUTLLETÍ I AGENDA Programació realitzada a partir de les Butlletí de notícies en connexió amb peticions dels nostres oients. Catalunya Informació. Agenda Presentació a càrrec d'Olga Cardús. musteal de catalunr.a Música. 20:00 BUTLLETÍ i AGENDA 9:07 CAPSA DE MUSICA ButlleU de notícies en connexió amb "úsiques d'estils contrastats i de Catalunya Informació. Agenda COOJposilors de tots els temps. musical de catalunya Música. Se!ecció i presentació a càrrec 20:10 ELS GUSTOS REUNITS d'Ignasi Piñol. Una selecc1ó de Victòria Palma que BACil, JOHANN SEBASTIAN: presenta Pilar Sobirà. 'Komm, Jesu, Komm", motet BWV 229. BOLLING. DING: Veloce, últim mov1ment de la suite per a flauta i Corde Gambra RIAS. Akademie fur piano. Me Musik Berlin. D1r. René Jacobs. 19m). Jean-Pierre Rampa!, flauta Claude GRIEG, EDVARD: Suite "Holberg", Bollinf., piano. (4m). op. 40. PAUL , JORDI: Sitges, racó de la Academy ol St. Martin in the Fields. calma, sardana. (4m). Dir.: Neville Marriner. (21m). TELEMANN, GEORG PHIUPP: Suite LECUONA, ERNESTO: Dos valsos. en sol m. "Getreue Muslc-Meister". José Luis Fajardo, plano. (Sm). Paul Dombrecht, oboè. Wieland 8ERLIOZ, HECTOR: Simfonia Kuljken, violoncel. Robert Kohnen, Fantàstica, op. 14. clavecr. (13m). Orquestra de Cleveland. Dir.: Pi erre SARASATE, PABLO: Aires bohemis, 8oulez. (53m). op, 20. TElEMANN, GEORG PHILIPP: Tedi Papavraml, vlolf. Chrlstophe Concert per a nauta travessera 1 Larrieu, piano. (9m). flauta de bec en mi m. LEONCAVALLO, RUGGERO: Marianne Borsche. Andrea Guttmann. "Mattlnata". Cts Colleoium Mozarteum Salzburg. Andrea Bocelli, tenor. Orquestra Oir~ Jurgen Gelse. (14m) Simfònica de Londres. (3m). BiBER,IGNAZ FRANZ VON: Missa LÓPEZ, GIL: "Aima alegre" BruxellensiS. Eddle "Lockjaw• Davis, saxo. Uoyd la Capella Reial de Catalunya. Le Mayers. piano. Larry Gales. baix. Ben Coocert des Nations. Dir.: Jordi Riley, bateria. Ray Barretto, percussió Savan. (SOm). llatina. (Sm). ~RE. GABRIEL Elegia per a MOZART, WOLFGANG AMADEUS: \'\olonceli orquestra. op. 24. ·come scoglio..:, ària de l'acte ler, ~ !'laisky. violoncel. Orquestra de l'òpera Cosi ran Tutte. Paris. S. Bychkov (7m). Maria Diaconu, soprano. Societat de !2:00 GRANS INTEGRALS l'Orquestra de Blenne. Dir.: Marc Realilzal per Raimon Colomer Tardue. (Sm). 1a:oo NOU PUNT NOU LALO. EDUARD: Vals de la cigarreta, PresentaCió de las últimes novetats del ballet "Namouna•. éiS(;Ogràfiques aparegudes al mercat, Orquestra Filharmònica de Monteacarrec de Monlse Agullera Cario. Dir.: David Robertson. (6m). 14:00 BUTLLETI DE NOTicies FAURE, GABRIEL: "Après un Réve", 14:04 ENTIIE CLÀSSICS op. 7 n. 1, arranjati per Pau Casals. El d~ adia de l'actualitat GasparCassadó,violoncei.Giulieta mus~eai.Reaiitzat per Xavier Mendelssohn-Giorgiani, piano. (3m). Cltavarria. VERDI, GIUSEPPE: "Libara me", de la lS:Oo UN MON DE MÚSIQUES Missa de Rèquiem. ~~it2at Per Jordi Rou ra. Alessandra Marc. Cors i Orquestra · OSO DE COBLA Simfònica de Xicago. Dir.: Daniel ~ m~sica i les activitats del món de Barenbolm. (13m). 1s~ ~ ~~~~ per Ignasi Pinoi BEETHOVEN, LUDWIG VAN: "Andante•, del Concert per piano i ~LS CLÀSsiCS DEL SEGLE XX orquestra n. 4. op. 58. ~màlic de Catalunya MÚsica. Stefan Vladar. piano. Capella 5 lstropolítana. Dir.: Barry Wordsworth. (6m) GRIEG. EDVARD: "Herzwunden· (Ferides del cor), 1a de les "Melodies etegiaques". op. 34. Capella lstropolitana. Dir.: Adrían Leaper. (3m). PARRY, HUBERT- "Sarabanda•, de la "Suite anglesa". Capella lstropolitana. Dir.: Adrian Leaper. (3m). BOCCHERINI, LUIGI: "Cantabile", del Quintet per a guitarra, dos violins, viola i violoncel, G. 445. Zoltan Tokos, guitarra. Quartet de Corda Danublus. (4m). GERSHWIN, GEORGE: "My man's gone now" Wynton Marsalis, trompeta. Erlc Reed, plano. Reginald Veal, baix. Lewls Nash, bateria. (Sm). BIZET, GEORGES: "Mais...je ne me trompe pas" i duet •Je sui s Escamillo, toréro de Grenada". Placido Domingo. lleana Cotrubas. Sherrill Milnes. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Claudio Abbado. (4m). RUBINSTEIN, ANTON: "Melodia", en FaM. Balêlzs Szokolay, piano. (4m). PETERSON, OSCAR; "Night1me" ltzhak Perlman, violf. Oscar Peterson, piano. Herb Ellis. guitarra. Ray Brown, baix. Grady Tale, bateria. (Sm). 22:00 BUTLLETI i AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres de JOAQUIM SERRA, SERGUEI PROKOFIEV i JOHANNES BRAHMS.: SERRA, JOAQUIM: Impressions camperoles. PROKOFIEV, SERGUEI: Concert per a piano i orquestra n. 2, op. 16. BRAHMS, JOHANNES: Simfonia n 4, op. 98. Arcadi Volodos, piano. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Dir.: Lawrence Foster. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 16 de maig del 2003 a l'Auditori. TEMPORADA OBC 2002/3. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentac1ó: Alfred CelayCL 0:30 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últim_s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia, DIMARTS, 20 DE MAIG DEL 2003 7:00 BUTLLETI i AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música. -\ 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i anendes musicals. 8:00 BUTLLET i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI i AGENDA Butlletf de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. WAGNER, RICHARD: Obertura I bacanal de l'òpera Tannhiiuser. Orquestra del MET. Dir.: James Levine. (23m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a clarinet. KV 622. Sabine Meyer, clarinet Orquestra Filharmònica de Berlfn. Dir.: Claudio Ab bado. Enregistrament públic fet el desembre de 1998 a Berlin. (27m). OLTRA, MANUEL: Bestiari sobre poemes de Pere Quart. Polifònica de Puig-Reig. (21m). DVORAK, ANTONIN: Quartet amb piano n. 2, op. 87. Hiroko Atsumi, piano. Artis Ensemble Stuttgart. (27m). SCRIABIN, ALEXANDER: Simfonia n. 2, op 29. Orquestra Simfònica de l'URSS. Dir.: Evgenl Svetlanov. (45m). BELLINJ, VINCENZO: Àries de "I Capuleti e i Montecchi". Luciano Pavarotti. Jaume Aragall. Residentle Orkest den Haag. Dir.: Claudlo Abbado. (17m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realilzal per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat mus1caLRealitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SD DE COBLA la mús1ca i les activitats del món de la cobla Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS EL CICLE DE UEO L'espai temàtic de Catalunya Música Selecció i presentació: Eulàlia Benito. POULENC, FRANCIS: Les Banalités, sobre poemes de Guillaume Apollinaire. Nathalie Stutzmann, contrall lnger SOdergren, piano. (11m). SCHUMANN, CLARA: 6 lieder op. 13 Barbara Bonney, soprano. Vladimir Ashkenazy, plano. (13m). XOSTAKOVITX, DMITRI: "Set romances sobre poemes d'Aiexander Blok" Elisabeth Siiderstrom, soprano. Vladfmir Ashkenazy, piano. Membres del Quartet Fitzwilliam (24m). ¡¡;¡ = &" a.,.. ê3 !;il' ¡¡;r 223 ;:;¡: :::5. sê3 ~ i5" ¡¡;¡ S' E 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA = ... ..$! e ...., =- ... ;::;· 223 ~ ~- S" a ei ~r ;: S" ...ê: 2 17:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres 01ents PresentaCIÓ a càrrec d'Olga cardús. 20:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de noUeres en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 2D:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. DUPARC, HENRI: "Al pals on es fa la guerra" Klrl Te Kanawa. Orquestra Simfònica de l'Opera Nacional de Bèlgica. Dir.: John Pritchard. (Sm). TIZOL, JUAN: "Perdldo". Orquestra de Jazz Afrocubana de Chico O'Farril (4m) FRANCK, CÉSAR: "Recitatiu Fantasia". tercer moviment de la Sonata per a vrolf i piano en la M. Kyung Wha Chung, violi. Radu Lupu, plano. (7m). SAMMARTINI, GIUSEPPE: Concerto grosso n. 8. Ensemble 415. 01r.: Chiara Banchini. (11m). SPRACHEY, JACK I MARVELL, HOPE: "These foolish things•. Johnny Hartman, veu. Hank Jones. piano. Barry Galbraith. guitarra. Richard Davis, contrabaix. Osle Johnson, bateria. (4m). STRAUSS, RICHARD: "Allegro moderato". primer moviment del Concert per a oboè en Re M. Helnz Holllger, oboè. Orquestra de Cambra d'Europa. Oir.: Heinz Holliger. (9m). VIVALDI, ANTONIO: "Domine Deus", del Glòria, RV 589. Barbara Hendricks. Cella Nlcklin, oboè. Academy ol St. Martin in the Fields. Dir.: Sir Neville Marrlner. (4m). CHAMINADE, CECIUE: Vals romàntic, op. 115. Peter Jacobs, plano. (4m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Finale: molto allegro", 4t mov. de la Simfonia n.41, K.SS1. "Júpiter". Orquestra Filharmònica de Berlin. Oir.: Karl Bòhm. (6m). LINCKE, PAUL: "Castells que sou a la lluna·, de l'opereta "Frau luna" lucia Popp, soprano. Ambrosian Opera Chorus. Academy ol StMartínin-the-Fields. Dir.: Neville Marriner. (Sm). POULENC, FRANCIS: Tercer moviment de la Sonata per a flauta i plano (19S7). Phllippa Davies, flauta lan Brown. piano. (4m). MARCELLO, ALLESANDRO: "Adagio", segon moviment del Concert per a oboè en Do m (transcrit per a guitarra). John Wllliams, guitarra. Academy ol St. Martin-in·the-Fields. Dir.: Kenneth Slltito. (4m). SIBELIUS, JAN: Finlàndia, op. 26. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Colin Oavis. (9m). "What a Friend have I in Jesus" (Quin amic tinc en Jesús!). The New York Jazz Ensemble. amb Woody Alien. clarinet. (6m). STOTHART I RUBY I KALMAR: "I wanna be loved by you", tema de la pel.licula "Ningú no és perfecte". Mañlyn Monroe, veu. Orquestra. (3m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: "Grave". primer moviment del Concert per a flauta de bec • viola, corda i continu en la m. Michala Petri. Orquestra de cambra Saint Paul. Oir.: Pinchas Zukerman. (4m). AMIGO, VICENTE: "Ciudad de las ideas". Montse Corté y Lin Cortés, veu. Mino Clnelu, bateria i percussió. Alfredo Paixao, baix. Vicenta Amigo i Un Cortés, cor. Vlcente Amigo, guitarra. Felpu i Botas. palmas. (9m). NAVARRETE, JOAQUÍN: "Adio, querida", de melodies de Sepharad. Anna Ricci, mezzo-soprano. Bernat Castillejo, flauta. Jordi Russinyol, guitarra. (3m). 22:00 BUTLLETf i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CAIALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Çelaya Obres de ISAAC ALBENIZ. XAVIER TURULL, ANTONI MASSANA i ALBERT GUINOVART.: ALBENIZ, ISAAC: Triana i Navarra. TURULL, XAVIER: Farfalle. MASSANA, ANTONI: Suite n. 1, per a piano. GUINOVART, ALBERT: Mar i Cel ( versió per a piano). Josep Ramon Ricart i Pilar Pons, duet de pianos. Albert Gulnovart, piano. Mac McCiure, piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 30 d'abril de 1991 al Conservatori Superlor de. Música del Liceu de Barcelona. ALBENIZ: Triana i Navarra. TURULL: Farfalle. MASSANA: Suite per a piano n. 1. A.GUINOVART: Mar i Cel (versió per a piano). (71 m). 0:00 NOCTURN MGsica per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya 0:30 CANÇONS, DE MATINADA les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMECRES, 21 DE MAIG DEL2003 7:00 BUTLLETÍ i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de CatalunY.a Música. 9:07 CAPSA DE MUSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Pillo! BACH, JOHANN SEBASTIAN. Obertura (Suite) per a orquestra n. 2, BWV 1067. Barthold Kuljken, flauta. La Petits Banda. Dir: Siglswald Kuijken. (21m). VIVALDI, ANTONIO: Concert op. 10 n. 3, RV 90 "li gardellino" Frans Brüggen, flauta travessera. Membres de l'Orquestra del Segle XVIII. Dir~ Frans Brúggen. (12m). RODRIGO, JOAQUIN: Fantasia para un gentilhombre. Pepe Romero. guitarra. Academy ol Sl Martin-in-the·Fields. Oir.: Neville Marrrner. (21m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Andante i variacions per a piano i mandolina, Wo044b. lmre Rohmann, piano. lajos Mayer. mandolina. (10m). MENDELSSOHN, FELIX: Simfonia n. 2,op.S2. "Lobgesang" (Cant de lloança). Celestina Casapietra i Adele Stolte, soprano. Peter Schreler, tenor. Cor de la Ràdio de leipzig. Orquestra de la Gewandhaus de Leipzlg. Oir.: Kurt Masur. (61m). FASCH, CARL CHRISTIAN: Sonata per a oboè, vlolf i baix continu en do m. Vlrtuosl Saxonlae. Dir.: Ludwig Güttl~r. (1Om). SCHONBERG. ARNOLD: Simfonia de cambra n. 1, op. 9 per a flauta, clarinet, violi, violoncel i piano (transcipció d'Anlon Webern). Solistes Instrumentals (22m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Ra1mon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per xavier Chavarria 15:DO UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 1S:30 SO DE COBLA la música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plílol. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.l'espai temàtic de Catalunya Música.Seleccló i presentació: Eulàlia Benito. SCHUBERT, FRANZ: "Variacions sobre un tema original" per a piano a quatre mans, O813. Edlth Fischer I Jorge Pepi, plano (18m) MOZART WOLFGANG AMADEUS: Concert per a piano i orquestJa n.,~ KV 466. Orquestra de cambra de Praga. Solista i director: Paul Badura· Skoda (28m). CHOPIN, FREDERIC: Preludi n2. op.28. Evgeny Kissin, piano (3m). 17:00 BUTLLETf i AGENDA Butlletí de notícies en connextó ¡¡r~ Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada apartir de t!'i peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETf I AGENDA Butllell de noHcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:45 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL TEATRE LLIURE Transmissió en directe des de!Teat:¡ Fabià Puigserver - Teatre Uiure. ROSSINI, GIOACCHINO: "l'occas~ fa illadro". Mikeldi atxalandabaso. Mireia Casas. Josep Ferrer. Joan Martón Royo. Enric Martínez Castignani. ()avij Menéndez. Pilar Molar. Ana Nm Eugenia Pont. José Manuelà¡lal¡ Orquestra de cambra Teatre !Jo;·~ Dir.: Josep Pons. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selm1 presentació: Alfred Celaya 0:30 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys. compartida amb un convidat 1)1 programa de Carmina Malagarriga PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DUOUS, 22 DE MAIG DEL 2003 7:00 BUTLLETf i AGENDA ButlleU de notícies en coonexJO r~ Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dta presentada per Joan vrves ~ d'obres breus. Inclou butllelíOS informatius i agendes mus~a:S 8:00 BUTLLETf i AGENDA Butlletí de noticies en connem M'~ Catalunya Informació. Agenda musical de catalunya MúsiCa. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETf i AGENDA .• Butil elf de notfcies en conneXJO 3mb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Mlíslques d'estils contrastals 1de compositors de tots. ~ls t~mps Selecció i presentacro acarrec d'Ignasi Piñol. BORODIN, ALEXANDER: oansas polovtsianes, d'El Prfncep ~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA l29 <':s ús. ~ ¡ Or¡¡uestra del Teatre Bolxoi de ROSSINI, GIOACCHINO: "Mura telici", ària de l'òpera "la donna del lago·. (12Jn). Jeenifer larmore. Orquestra Nacional lXAJKOVSKI. PIOTR IUTX: Gal·lesa. Oir.: Cario Rilli. (10m). ·MoscOU·. cantlta. ,1113 Teren1ieVa, mezzo-soprano. DELI BES, LEO: Ouettino "Viens Malika...• de l'òpera lakmé. Nllllay Sukirov, baríton. Orquestra Hei-Kyung Hong, soprano. Jennifer óJ11,Jida per Andrey Chistiakov. larmore. mezzo-soprano. Orquestra (23m). de la Ràdio de Munlc. Oir.: Jesús lXAJKOVSKI, PIOTR IUTX: Marxa lópez Cobos. (Sm). eslava. op.31. orquestra Simfònica de Xicago. Oir.: IVES, CHARLES: ''My Native land". Daniel Barenboim. (10m). Jennller larmore, mezzO"soprano. FRANCHOMME, AUGUSTE: Quatre Antoine Palloc, plano. (2m). caprfcis per a dos violoncels, op. 7. 17:00 BUTLLETI I AGENDA Ensemble Exptorations. Dir.: Roel Butllelf de notícies en connexió amb O~ltiens. (14m). Catalunya Informacló. Agenda STRAVINSKI, IGOR: Danses musical de Catalunya Música. concertants per a orquestra. 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Orquestra de Cambra Orpheus. Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. 120m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Presentació a càrrec d'Olga cardús. Serenata, KV 361 "Gran Partita". 20:00 BUTLLETÍ I AGENDA Membres de l'Orquestra del Segle ButlleU de notícies en connexió amb XVIII. Oir.: Frans Brüggen. (51 m). Catalunya Inlormacló. Agenda BARBER. SAMUEL: Concert per a musical de Catalunya Música. violorlcel i orquestra, op. 22. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS YrrYo Ma. Orquestra Simfònica de Una selecció de Victòria Palma que llaltimore. Dir.: David Zinman. (27m). presenta Pilar Subirà. 12:00 GRANSINTEGRALS TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Realillat per Raimon Colomer. "Contrastes", de la Fantasia de 13:00 NOUPUNT NOU concert. op. 56. Presentació de les últimes novetats Oimítris Sgouros, piano. Orquestra dJsccgrillques aparegudes al mercat. Filharmònica de londres. Oir.: Walter acàrrec de Montse Agullera. Weller. (14m). 14:00 BUTLLETÍ DENOTICIES BERNSTEIN, LEONARO: "Only 14:04 ENTRE CLÀSSICS you ...Tonight", de l'acte fer de "West El dia adia de l'actualitat Side Story". muslcaJ.Realitzat per Xavier Angela Ghorghiu. Roberto AJagna. Chavarria. Orquestra de la Royal Opera House, 15:00 UNMÓN DEMÚSIQUES Covant Garden. Oir.: Richard Realitzat per Jordi Rou ra. Armstrong. (4m). 15:30 SO DE COBLA WAGNER: Preludi acte 3r de la música i les activitats del món de "lohengrin". la cobla. Realitzat per Ignasi Plñol, Robert·Schumann·Phllharmonie de 16:05 AFONS Chemnitz. Dir.: Oleg Caetani. (3m). LES VEUS DEL SEGLE. l'espai TELEMANN, GEORG PHILIPP: temàtic de Catalunya Música. Concert en la M per a viola de Selecció i presentació: Eulàlia Benito. gamba, dos violins i baix continu. Jennller Larmore Siegfried Pank, viola de gamba. GlUCK, CHRISTOPH Wllll BALO: Conjunt barroc de leipzig. Conjunt 'Che farò senza Eurídice" d'Orleo ed d'instruments de vent del Collegium Eurídice. ' de Leipzig. (10m). JennHer larmore. Orquestra Nacional OeSYLVIAIMcDONALO/GERSHWIN: ~J.Iesa. Dir.: Cario Rizzi. (Sm) "Somebody Joves me• BIZET, GEORGES: "Habanera", de The Oixieland All Stars. (Sm). ròpera Carmen. RAVEL. la Valse. Jerlflller lanmore. mezzosoprano. Orquestra Simfònica de londres ~ Palloc, piano. Dir.: Pierre Monteux. (12m). EnregiStrat per Catalunya Música el VIVALDI. ANTONJO: Concert pera lli¡ 4de novembre del 2000 al Gran violí op. 6 n. 6 en re m. RV 329. T~ d~ liceu. Temporada liceu Tlle Academy ot Ancient Music. Oir.: 200l-200t.RECITAL de JENNIFER Chrlstopher Hogwood. (Sm). IARMDRE. (3m). ORFF, CARL: Die Kluge. STRA.Uss. JOHANN: Dues àries de Conjunt de vent de Mainz. Dir.: Klaus D~e Aedenmaus. Rainer Schóll. (3m) ~Mer l.annore. Orquestra Nacional BIZET. GEORGES: "Carillon" i •·lesa. Dtr.: Cario AIZZi. (7m). "Farandola", dues peces de la suite HANDEL, GEORG FRIEDRICH· "Al "t:Arlesiana•. ~ dell'armi", de l'Opera G·iulio Orquestra Filharmònica de Berlín. e. Oir.: Claudio Abbado. J~nifer l.annore. Concerto KOin Enregistrament fet a Berlín, el 31 de Dw.: Renê Jacobs. (4m). · desembre de 1998. (7m). OONIZf}TI. GAffiANO: Ària de PIAZZOLI,A, ASTOR: Camorra li. ~.ra Lucrezia Borgla". The New Tango Quintet. (7m). SaliHer larmore. Orquestra Nacional SCHUBERT. FRANZ: ''Chor der Engel" MO esa. Dir.: Cario Rizzi. (6m). (Cor de l'àngel), o. 440. R NT,EVEROJ, CLAUDJO: "Addio Cor de la Ràdio de Berlin. Dir.: de ·comiat de Roma d'Ottavia Dietrich Knothe. (4m). J ncoronazione di Poppea ' RAKHMANINOV, SERGEI: "Allegro•, Di~~er larmore. Concerto Vocale. 3r mov. de Ja Simfonia n. 3, op. 44. ~ Jacobs (Sm). Orquestra del Concertgebouw, ~· O: Dir.: Andrei Tchishakov. Amsterdam. Oir.: Vladim1r Ashkenazy. (12m). JANACEK, LEOS ·cants tradicionals de Moràvla". CICle de peces per a piano Thomas Adès, piano. (11m). STRAUSS, RICHARD: Oie Nacht op. 10, n. 3. Peter Schreier, tenor. Erik Werba, piano. (3m). 22:00 BUnLETI I AGENDA Bu11letf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de FRANZ SCHUBERT, GIUSEPPE VERDI, GIACOMO PUCCINI i JORDI CERVELLÓ.: Selecció d'obres. David Quartet. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia s de maig del 2001 a l'Auditori Winterthur, de l'Illa Diagonal. (111m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació· Alfred Celaya. 0:30 JAZZ Al CAVA B jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per carles lobo. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès ei mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIVENDRES, 23 Dl MAIG DEL2003 7:00 BUTLLETf i AGENDA Butlletí de notfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vtves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes mus1cais. 8:00 BUTlLETf I AGENDA Bu11letl de noticies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. S:06 MATINAL (Sej¡ona hora del programa). 9:00 BUTLLETf I AGENDA Bu11letí de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. HAYDN, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 8 "la tarda". The English Concert. Dir.: Trevor Pinnock. (22m). WAGNER, RICHARD: "Nehmt euch in acht! Alberteh naht- Sein harren wir hier", de l'acte IV de l'òpera "l'Or del Rin". Robert Hale. Peter Schreier. Orquestra de Cleveland. Oir.: ~ l Christoph von Oohnanyi. (Sm). NJELSEN, CARL: Hymnus Amoris, op. 12. Ioga N1elsen. Poui Elming. Arne Elkrog. Per Hoyer. Jorgen Oitlevsen. Cor de nois de Copenhaguen. Cor i Orquestra Simfònica de la Ràdio Nacional Danesa. Oir.: leif Sej¡erstam. (21m) LISZT. FRANZ: Sonata en si m. Vladlm1r Horowitz, piano. (30m). WEBER, CARL MARIA VON: Simfonia n. 1 en do M., J50. Orquestra de la Ràdio de Noruega. Dir.: Ari Rasilainen. (23m). SCHUBERT, FRANZ: Missa Alemanya, O S72 (versió per a cor mixt, instruments de vent, timbales, contrabaix i orgue). Petits cantors de Viena. Chorus Viennensis. Orquestra of the Age ot Enlightenment. Dir.: Bruna Weii. (20m). BRAHMS, JOHANNES· Quartet de corda, Op. 51 n. 2. Quartet Melos. (35m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUnLETÍ DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per J<avier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música i les activitats del món de Ja cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. t:espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. Gerard Claret BACH, JOHANN SEBASTIAN: Partita n. 2, BVN 1004. Gerard Claret, violi. (32m). MONTSALVATGE, XAVIER: Concertino 1 + 13. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Dir.: Gerard Claret (12m). VIVALOI, ANTONIO: Concert n. 4, op S, RV 297 "t:Hívem• (les Quatre Estacions). Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra Solista i Director: Gerard Claret. (9m). 17:00 BUTLLETI i AGENDA Butlletf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE t:OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI i AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. SEBESTYÉN: Teremtés. M~rta Sebestyén. Muzsikas. (4m}. CLEMENT!, MUZIO: "Con spirito", op. 38, n. 4, vals per a piano amb acompanyament de triangle i pandereta. Marina Rodriguez. piano. Jordi ... ji;l .s! El el' ¡¡¡· 223 ;;: ~ El ~ ¡j" ¡¡¡¡ e: = 3 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Q s: ..= ~ a ~' ;r 223 ~ ::i. """' s: e e; ¡¡ Q s: = ... 4 Gardellas, triangle. Pilar Subirà, pandereta. (3m). GRIEG, EDVARO: Marxa fúnebre a la memòria de Rikard Nordraak. Orquestra Simfònica de Goteborg. Oir.: Neeme Jàrvi. (7m). OONIZETII. GAETANO: "Lucia, perdona...Sulla tomba ...Ah I verranno a te". duet de l'òpera "lucia de lammermoor". June Anderson, soprano. Alfredo Kraus, tenor. Orquestra del Teatre Nacional de l'Opera de Paris. Dir.: Mlchelangelo Veltri. (13m). TUR INA, JOAQUIN: "Fiesta de las calderas" i • lnvocaclón". de les Cinc danses gitanes 11, op. 84. Begalla Urlarte, plano. (9m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: Recitatiu i ària, de la cantata fúnebre •ou aber, Daniel, gehe hln", Cantus Kòln. Dir.: Konrad Junghanel. (6m). ACHRON, JOSEPH: "Melodia hebrea" (arranjament d'Auer). Ida Haendel, violi. Alice Haendel, plano (Sm). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Concert per a dos violins i corda, BWV 1060. Andrew Manze. Rachel Podger, violins. The Academy ol Ancient Music. Oir.: Andrew Manze. (13m). SCHUMANN. ROBERT: Tres últimes escenes d'infants, op.15. Claudio Arrau, plano. (6m). MOZART: Concert per a trompa n. 1, KV 412. Radovan Vlatkovic. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir· Jeffrey Tale. (10m). SIGLERIHOFFMAN/WAYNE: "little man (you've had a busy day)". /COOTSJGILLESPIE: "You go to my head". Count Basle & Sarah Vaughan. (10m). BERKELEY, LENNOX: "AndantinoAllegretto". 1r mov. del Concert per a guitarra i orquestra, op. 88. Craig Ogden, guitarra. Northern Sintonia. Oir.: Richard Hickox. (Sm). BREL. JACQUES: "Les chanson des vieux amants" Jacques Brel amb Gerard Jouannest i la seva orquestra. Dir. François Rauber. (Sm). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: "AnalePresto". de l'Octet per a instruments de vent, Op. 103. Conjunt de vent de la Alharmònica Txeca (4m). 22:00 BUTUETII AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de BERNARDO PASQUINI, GIACOMO CARISSIMI. ALESSANORO STRADELLA, CHERUBINO BUSATII, FRANCESCO CAVALLI, ENRIC GRANADOS, XAVIER MONTSALVATGE, MAURICE RAVEL, WOLFGANG AMADEUS MOZART i GIOACCHINO ROSSINI.: Selecció d'àries I cançons. Maria Bayo, soprano. Zeger Brlan, plano CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 21 de maig del 2001 al Gran Teatre del Liceu de Barcelona, dins la temporada 2ooo-2001. RECITAL MARlA BAVO (57m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realítzat per Albert Reguant. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRAlS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DISSABTE, 24 DE MAIG DEL2003 8:00 MATINAl Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Agullera. 10:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Jariod. 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical Guió i realització: Pere Burés i Àlex Robles.Repetició del programa emès dijous passat. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. XOSTAKOVITX, OMITRI: Scherzo, op. 1. Orquestra Simfònica del Ministeri de Cultura de la Unió Soviètica. Dir.: Gennadi Rozhdestvenski. (Sm). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: "The sweetest Iad wa; Jamie". "Olm, dim ls my eye". dues de les Cançons escoceses. Julie Kaufmann, soprano. Nou Trio amb plano de Múnic. (Sm). CHUECA, FEOERICO: Preludi de la sarsuela "Agua, azucarillos y aguardiente". Orquestra de Cambra Anglesa. Oir Enrique Garcia Asensio. (3m). MOZART, WOlFGANG AMADEUS: "Allegro vivace assai", 1r mov. del Quartet de corda. K.387. Quartet Hagen. (Sm). BERLIOZ, HECTOR: Reverie et Caprice per a violi i orquestra op 8. ltzhak Pertman. Orquestra de París. Dir.: Daniel Barenbolm. (7m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: "Hali, was du hast" (Guarda el que tens), motet per a doble cor. Cor i Orquestra Barroca de Magdeburg. Oir.: Lothar Hennlg. (7m). SCHUMANN, ROBERT: ''Traumerei" (Somieig), d'"Escenes d'Infants", op.15. (Arranjament per a trio amb clarinet). Mlchael Coliíns. clarinet. Steven lssertis, violoncel. Stephen Hough, piano. (3m). SIBELIUS, JAN: "Scherzo: allegro", 3r mov. de la Simfonia n.1, op.39. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.. Colin Davis. (6m) WARREN/OUBIN· "September in the rain". Stéphane Grappelli, violi. Hank Jones. piano. Jlmmíe Woode. baix. Alan Oawson. bateria (6m). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical Realitzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 16:00 RAZZLE OAZZLE El teatre musical I els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà. Repetició del programa emès dilluns passat. 17:00 GRANS OBRES Selecció i presentació a càrrec de Raimon Colomer. SCHÜTZ, HEINRICH: El cant del cigne, Salm 119. The Hllliard Ensemble. London Baroque. Cor de veus blanques de Hannover. Dir.: Heinz Hennlg. (BOrn). MESSIAEN, OLIVIER Des canyons aux étoiles. Paul Crossley, plano. London Sinlonletta. Oir · Esa-Pekka Salonen. (90m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 21:03 CATALUNYA JAl.Z Un programa d'Albert Mallolré. 22:00 SOLISTES t:entrevista conduida per Joan Vives. 23:00 El ClUB 49 La música vista pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui I de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. Repetició del programa emès dimarts passat. 1:00 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmina Malagarriga Repetició del programa emès dimecres passat. 2:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals 1 Pere Andreu Jarlod. Repetició del programa emès el mateix dia. 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAl.Z Un programa d'Albert Mallolré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. DIUMENGE, 25 DE MAIG DEL2003 6:00 A FONS El CICLE DE LI ED. L'espai temàtic de Catalunya Música Selecció i presentació: Eulàlia Benilo. RepetQ! de l'espai emès dimarts 7:00 ElS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès e1 dissabte. 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Agullera. 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa qt.t selecciona i presenta Raimon Colomer. CALDARA, ANTONIO: Stabat Mater. Gililan Fisher, soprano. Carolina Trevor, contralt. lan Partridge,ten111. Michael George, baix. The Sixteen The Sixteen Orchestra,Dir.: Ha¡¡y Christophers. (17m). SALIERI, ANTONIO: Missa de l'Emperador. Norbert Korchner, orgue continu. Cel de Nois de St. Florian. Orquest¡a Simfònica de Leonding. Dir.: U111 Christian Harrer. (28m). SCHUBERT, FRANZ: AveMaria, D. 839, op. 52 n. 6. Cheryl Studer, soprano. Orq~restra Simfònica de londres. Dir.: loo Marin. (6m). 11 :00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vwes. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació muSlC31!. Guió i realització: Pere Surés i À~ Robles.(Reemissió de programes d'arxiu). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera¡,; presenta Carmina Malagarriga. VERDI, GIUSEPPE: Obertura de l'òpera "La Forza del Destino'. Royal Philharmonic Orchestra. O~.. Tulllo Serafin. (Bm). BRAHMS, JOHANNES: Cinc valsosd! l'op.39 (versió per a dos pianos). Martha Argerich I Alexandre Rabinovitch, piano. (7m). SOYCE, WILLIAM: Simfonia n. 2.. Bournemouth Slnloniatta. Oir.. Ronald Thomas. (6m). LIPINSKI, KAROL: Allegro martí*. primer moviment del Concert pe!¡ violi i orquestra n. 2, op. 21 ·WUf'. lgor lwanow, violf. Orqueslra Simfònica Nacional Polonesa a Varsòvia. Dir.: Stanislaw WISloekl (4m). RODGERS, RICHARD I HART. LORENZ: "little giri blue·. Stan Getz, saxo tenor. Ga¡y BurrA vibràfon. Gene Cherico. conl/abl!l Joe Hunt, bateria. (4m). HONEGGER, ARTHUR: Paci~t23l. moviment simfònic n. 1 Orquestra Simfònica de la Rà<l~ Txeca a Praga. Dir.: Petr Altlícli!f!. . (7m). STRAUSS, RICHARD: "UebeSird' (Cançó d'amor), segona de leS dues peces per a quartet amb plano. Angel Jesús Garcia. violi. Joseplllrl Fitzpatrick, viola. Gheorghe Mota~!. violoncel. Albert Atenalle, plano. . Enregistrat per Catalunya dia 26 de maig de 1998 al Sal Cent de l'Ajuntament de BarceJOOI dins del marc de l'onzena tem~ Solistes de l'OBC ai Saló de ~-L (7m). !v!úf: --- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ qL¡ ~. noc 10. 7:05 MATINAL CORElll. ARCANGELO· Concerto Música per començar el dia grosso. op.6 n.7. presentada per Joan V'IVes. Recull Europa Galants. D1r · Fabio Biondi. d'obres breus. Inclou butlletins ¡9m). Informatius i a~endes musicals. 14:00 ENTRE CLÀSSICS 8:00 BUTLLET I AGENDA Resum setmanal de l'ac1ualitat ButlleU de noticies en connexió amb musir.a! Realitzat per Xavier Catalunya Informació. Agenda Cha'/ill1a. • mus1cat de Catalunya Música. 15:05 UN MÓN DE MUSIQUES 8:06 MATINAL (Segona hora del Re¡Jrttat per Jordi Roura. programa). 16:00 HIDROGEN 9:00 BUTLLET[ I AGENDA El programa de les noves músiques. Butlletf de noticies en connexió amb Realitzat per Albert Reguanl Catalunya Informació. Agenda Repeücló del programa emès el musical de Catalunya Música. drvendres passat. 9:07 CAPSA DE MÚSICA 17:00 UNA TARDA A L'OPERA Músiques d'estils contrastats i de Realitzat per Jaume Radigales. compositors de tots els temps. NICOLAI, OTIO: "Les Alegres Selecció i presentació a càrrec Comares de Wlndsor", òpera en tres d'Ignasi Piñol. actes. TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Gol\1ob Frick. Ernst Gutsteln. Kieth Introducció i Pròleg, del ballet Engen. friiZ Wunderllch. Ruth"La bella dorment", op.66. Ma~grel Pülz. Gisela Litz. Edith Orquestra Nacional Russa. Matllls. Cor Bavarès de l'òpera de Dir: Mikhall Pletnev. (35m). rEstat de Munlc. Orquestra de l'Estat FALLA, MANUEL DE: El amor brujo. de Bavrera. Oir· Robert He ger. Vic1òria dels Àngels, soprano. (145m). Phllharmonia Orchestra. Dir.: Cario 21:03 CATALUNYA JAZZ Maria Glulini. (29m). Un programa d'Albert Mallofré. DVORAK, ANTONIN: Quintet de corda 22:00 ASSAIG GENERAL "Americà", op. 97 (B. 180). El programa documental de L'Archibudelll. Guus Jeukendrup, Ca!atunya Música. Una proposta realitzada per Raimon Colomer i Joan viola. (32m). LULLY, JEAN·BAPTISTE: "Les amants Vl'leS. magnifiques", comèdia-ballet t3:00 D'ARA I DE SEMPRE (extractes}. Un espai per conèixer els músics Solistes vocals Les Musiciens du nous 1retrobar-nos amb els clàssics Louvre. Oir.. Marc Minkowskí. (20m). de sempre Selecció i presentació a MENDELSSOHN, FEUX: Concert per càsrec d'Alfred Celaya. a violi I orquestra. op. 64. 0:00 MÚSICA INTIMA ltzhak Perlman, violi. Orquestra L'espai cambrlstlc que selecciona 1 Simfònica de Xlcago. Oir.: Daniel presenta Pilar Subirà. Barenboim. (27m). WAGNER, RICHARD: "Wotan! PROGRAMACIÓ Dl NIT Gemahl erwachel, de l'escena Repetició dels últims programes segona, acte primer, de l'òpera "Das 1:00 JAZZ AL CAVA Rhelngold" (L'Or del Rhin). El Jazz d'avui a Catalunya Música. Kirsten Flagstad. George London. Reafl12at per Carles Lo bo. Repetició Orquestra Filharmònica de Viena. del programa emès dijous passat. Oir.: Georg Solti. (9m). 2:00 MAGNIFICAT VILLA-LOBOS, HEITOR: "Aima El programa de música religiosa que brasllelra· , choros n. 5. selecciona 1presenta Raimon Luiz de Mou ra Castro, plano. Colomer. Repetició del programa (Sm) emès el maten¡ dia. 12:00 GRANS INTEGRALS 3~0 EL GRAN SEGLE Realitzat per Raimon Colomer. El programa de música antiga 13:00 NOU PUNT NOU r!4lrtr.iit per Joan VIVes. Repetició del Presentació de les últimes novetats çrograma emès el mateix dia. discogràfiques aparegudes al mercat. 4:90 CATALUNYA JAZZ a càrrec de Montse Agullera. Uq programa d'Nbert MalloIré 14:00 BUTLLETf DE NOTÍCIES R<PBbció del programa emès ~~ 14:04 ENTRE CLÀSSICS l"~e!Xdla. El dia a dia de l'ac1ualitat 5:00 NOU PUNT NOU muslcai.Realitzat per xavier Presentació de les últimes novetats Chavarria. discooraliques aparegudes al mercat, 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES acàrrec de Montse Agullera. Resum Realitzat per Jordi Roura. dels millors programes de la setmana 15:30 SO DE COBLA P3SSalla. La música I les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. =~NS, 26 DE MAIG 16:05 A FONS 2003 ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX. 6:00 AFONS L'espai temàtic de Catalunya Música. 1 ~lANG NEGRE: LA MÚSICA PER A Selecció I presentació: Eulàlia Benito. IANO.L'aspal temàtic de Catalunya SCHÓNBERG: Trio de corda, op. 45. ~sica.Sl!iecciól presentació: Eulàlia Membres del Quartet Juilliard. (22m). d1nrto, Repetició del programa emès KHATXATURIAN: "Gayaneh", ballet mecres passat en 4 actes. Extractes. J;OO BUTLLET[ f AGENDA Orquestra del Teatre de Bolshoi. Oir.: ="de noticies en connexió amb Evgueni Svetlanov. (28m). unya Informació. Agenda 17:00 BUTLLET[ I AGENDA rru.sr.a1 de Catalunya M· · USica. ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLET[ I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. KHATXATURIAN, ARAM: Dansa, op. 1. David Oistrakh, violí. Vladimlr Yampolski, plano. (4m). BASTON, JOHN: Concert per a flauta de bec soprano I orquestra, n. 2. Michala Petri. Academy ol St. Martlnin-the-Fields. Dir.: Kenneth Slllito. (Gm). EVORA: Sangue de Beirona. Cesarla Evora. (4m). TXAIKOVSKI. PIOTR ILITX: Danses de l'acte 2on del ballet "El Trencanous". Orquestra Kirov. Oir.: Valery Gergiev. (11m). SIBELIUS, JAN: Cançó de primavera, op.16. Royal Philharmomc Orchestra. Oir.: Yondani Butt. (9m). TELEMANN, GEORG PHIUPP: "Obertura", de l'Obertura en Do M "Flux i Reflux a Hamburg" (Música Aquàtica). The King's Consort. Dir.: Robert King. (7m). FARINELU, GIUSEPPE: "Ogni di piu molesto...• (Cada dia més molest), cantata per a soprano. Ruth Roslque, soprano. Capella de Ministrers. Dir.: Carles Magraner. (11m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Fughetta en do m, BWV 961. Glenn Gould, piano. (2m). SAINT-SAENS, CAMILLE: "Allegro non troppo", primer moviment del Concert per a violi i orquestra n 3, op. 61. Pierre Amoyal. Orquestra Nacional de França. Oir. Charles Dutoit. (9m). PORTER. COLE: Night and day. Morton Gould i la seva orquestra. (4m}. MENDELSSOHN, FELIX: "La bella Melusina", obertura op. 32. Academy of SL Martin in the Fields. Dir.: Neville Marriner. (11m). XOSTAKOVITX. OMITRI: Suite de jazz n. 1 Orquestra Simfònica de fa C1utat de Birmingham. Oir.: Mark Elder. (9m). BRAHMS, JOHANNES: "Scherzo", 2n mov. del Sextet de corda n 2. op.36. Membres del Quartet Alban Berg i de l'Amadeus Ensemble. Enregistrament fet a la Konzerthaus de Viena, el 30 de gener de 1990. (Sm}. ANÒNIM: "Da je Vlsjna", cançó tradicional hongaresa. Marta Sebestyén. (2m). LECUONA, ERNESTO: "Preludio en la noche", peça caracterlstica Huberal Herrera. plano. (3m). 22:00 BUTLLETf f AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. A 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres de GIOACCHINO ROSSI NO. LUCIANO SERIO, MANUEL VALLS LUDWIG VAN BEETHOVEN.: ROSSINI, GIOACCHINO: la gazza ladra SERIO, LUCIANO: Variacions per a orquestra de cambra. VALLS. MANUEL: Concert per a guitarra i orquestra. BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. 2, op 36. Carles Trepat, guitarra. Orquestra simfònica de Barcelona i nacional de Catalunya. Dir.: Ello Boncompagni. CONCERT enregistrat el dia 12 de novembre de 1994 al Palau de la Música Catalana. (68m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya, 0:30 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMARTS, 27 DE MAIG DEL 2003 7:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletr de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLET[ i AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa}. 9:00 BUTLLET[ I AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalun~ Música. 9:07 CAPSA DE MUSICA Mús1ques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. WALOTEUFEL. EMILE: Sur la plage, vals. Orquestra Filharmònica Eslovaca. D1r.: Kurt Redel. (Sm). GRAINGER. PERCY: Fantasia sobre Porgy and Bess de Gershwfn. Katia I Martella Labèque, pianos. (22m). VERDI, GIUSEPPE: Arles de Macbeth, Slmon Boccanegra i Don Cario. Matll Salminen. baix. Orquestra Simfònica de Lahti. Oir. Eri Klas. (18m). MOZART, LEOPOLD: Simfonia en Re M, "La boda campestre". K.H. Schíckhaus, saltiri. Orquestra de Cambra de Munic. Oir.: Hans Stadlmair. (18m). ... 6l &::' ~ ~ e ~' ¡;;¡· 223 ~ .:::;. se ... l::J. ii ~ ....é! = 5 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA g = a S' ~ ~ ~' ¡;;¡· 223 :;1 ::s. ...., S' e ...., ¡;¡· ,...., s .... = 6 BACH, JOHANN SEBASTIAN: Kyrie i Gloria de la missa en si m, BWV 232 Johannette Zomer, Véronique Gens, sopranos. Andreas Scholl. contratenor. Christoph Prégardien, tenor. Hanno MOIIer·Brachmann, baix. Cor i orquestra del Collegium Vocale. Oir.: Philíppe Herreweghe. (SSm) SCHUBERT, FRANZ: Fantasia per a piano O760. Maurizío Pollini, piano. (22m). LISZT. FRANZ: Els preludis, poema simfònic. Orquestra de la Gewandhaus de Lepzlg. Dir.: Kurt Masur. (15m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiQues aparegudes ai mercat, a cArrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realitzat per Xavier Chavarria. 1S:OO UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La mús1ca 1les activitats del món de la cobla. Realitzat per ignasi Piñol. 16:0S A FONS EL CICLE DE UEO L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. GRIEG, EDVARD Sis lieder op. 48. Barbara Bonney, soprano. Antonio Pappano, piano. (14m). STENHAMMAR, WILHELM: Tres cançons. Anne Sofie von Oller, mezzosoprano. Bengt Forsberg, piano. (13m). ALFVEN, HUGO: Dos lleder: "Aqui tens el meu cor", "El bosc dorm" op.28 n.6. Barbara Bonney, soprano. Antonio Pappano, plano. (6m). SIBELIUS, JAN: Sis cançons, op. 90. Anne Sofie von Oller, mezzo. Bengt Forsberg, plano. (14m). 17:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:0S LA TARDA DE L'DIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a cArrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI i AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà ROSSINI, GIOACCHINO: "O! Che muso", ària da l'acte primer de t'òpera "l'italiana in Algeri". Lucia Valentlni Terrani, contralt. Enzo Dara, baix. Capella Coloniensls. Dir.: Gabriela Ferro. (Sm). RIMSKI·KORSAKOV, NIKOLAI: Sadko, op. 5. Orquestra de la Suisse Romande. Dir.: Ernest Ansermet (11m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Ària "Dir, dir, Jehova will ich slngen", BWV 299. (De l'Àlbum d'Anna Magdalena) Sibylla Rubens. soprano. Michael Behringer, clavecí. (2m). GOLSON, BENNY: "I remember Cfiflord" Benny Golson Quartet. (12m). VAUGHAN WILLIAMS, RALPH. Romança Kim Kashkashian, viola. Robert Levin, piano. (6m). TXAIKOVSKI, PIOTR IUTX· Quartet de corda, "Quartensatz". Quartet Borodin. (13m). DEBUSSY, CLAUDE: "Sarabanda", orquestrada per Ravel. Orquestra del Concertgebouw. Dir.: Rlccardo Chailly. (Sm). BORODIN, ALEXANDER: Quart moviment de la simfonia n. 2 Orquestra Filharmònica de Rotterdam. Dir.: Valery Gergiev. (7m). AMARGÓS, JOAN ALBERT: "Colors". (6m). GERSHWIN, GEORGE: "Rhapsody in blue" (orq. F. Grofé) Misha Dichter, piano. Philharmonia Orchestra. Dir.: Neville Marriner. (16m). BARTOK, BÉLA: Danses populars romaneses. Tonkuenstler Kammerorchester. Dir.: Bijan Khadem-Missagh. (7m). TARREGA, FRANCESC: "El Carnaval de Venècia". 03vid Russell, guitarra. (9m). 22:00 BUTLLETÍ i AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de FELIP PEDRELL MANUEL DE FALLA, ISAAC ALBÉNIZ, ROBERT GERHARD i ENRIC MORERA.: Selecció d'obres. Rosa Mateu, soprano. Carlos Coslas, tenor. Glòria lópez, tenor. Albert Núnez, tenor. Àlex Sanmartí, barrton. Osias Wilenski, piano. Lluís Roselló, piano. Uvíu Morna, violi. Mallhias Weinmann, violoncel. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 26 de març del 2003 al Foyer del Gran Teatre del Liceu de Barcelona. TEMPORADA 2002/3. FELIP PEORELL I El SEU TEMPS (79m). 0:00 NOCTURN Música per acabar ei dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:3D CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMECRES, 28 DE MAIG DEL2003 7:00 BUTLLETÍ i A&ENDA Butlletf de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:0S MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatiUS I anendes musicals. 8:00 BUTLLET i AGENDA ButlleU de notícies en connexló a.mb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de notrcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció I presentació a cArrac d'Ignasi Piñol. HONEGGER, ARTUR: Pacilic 231, moviment simfònic n. 1. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera Dir. Charles Dutoit. (6m). OEVIENNE, FRANÇOIS: Trio per a tres flautes n. 1, op. 19. Alaln Marion. Jean-Pierre Rampal. Claudi Arimany. (11m). MAHLER, GUSTAV: Simfonia n. 1 "Tità" Orquestra Simfònica de Xícago. Oir.. P1erre Boulez. (53m) CORRADINI, NICOLO. Sonata "La Sfondrata". Romanesca. (Sm). HINDEMITH, PAUL: Suite de "Tullifantchen·. Orquestra Fllarmònica de la BBC. Dir.: Van Pascal Tortelier. (19m). BANCHIERI, ADRIANO: La pazzia senlle. Società Camerlslica di Lugano. Dir.: Edwin Loehrer. (32m). QUANTZ, JOHANN JOACHIM: Concert per a trompa n. 3. Barry Tuckwell, trompa. Academy of St. Martln·in-the· Fields. Dir.: lona Brown. (Sm) . MENDELSSOHN: Quartet de corda, op. 13. Quartet Melos. (26m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes ai mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS Ei dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per l<avier Chavarria. 1S:OO UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 1S:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espaltemàtic de Catalunya Múslca.Selecció i presentació: Eulàlia Benito. BRUCH, MAX: Concert per a dos pianos I orquestra op. 88 a. Katia & Marlelle Labèque. Philharmonla Orchestra. Oir.: Semyon Bychkov. (28m). GERSHWIN, GEORGE: Un americA a Parfs. Katia i Marielle Labèque, pianos. (20m). 17:00 BUTllETÍ i AGENDA Butlletí de notícies en conneXJ6 a.rr.t Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya MúSica. 17:0S LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de le! peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús 20:00 BUTLLETI i AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya informació. Agenda musical de Catalunya Música 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma qll! presenta Pilar Subirà. LANEILERNER: "Corne back to me', Shirley Horne. Buster Williams. Charles Ables. (4m). CHOPIN, FREDERIC: Scherzo pe¡ a piano n. 3, Op. 39. Martha Argerich. (7m). CHAUSSON, ERNEST: VIviane, poema simfònic op. 5. Orquestra Simfònica i Urica de Nancy. Dir.: Jéròme Kaltenbach. (12m). PHILIDOR, ANDRE: "Le Carrousef La Simphonie du Marais. D1r.: HuQa Reyne. (3m). AZEVEDO: Trocets de cel. Alex Klein, oboè. Larry Combs clarinet. Daniel Barenboim. pianO. Robert Kassinger, contJaba.íx. Cyro Baptista, percussió. (Sm). RANGSTRÒM, TURE: Tercer moviment de la simfonia n. 2·s meu país". Orquestra Simfònica de Norrl<Opl'l Dir.: Michall Jurowski. (Bm). HANDEL, GEORG FRIEDRICH Sona3 per a oboè i baix continu en Fa ~t Paul Oombrecht, oboè. Wiela!Ul Kuijken, violoncel. Robert Kohnen. clavecl. Ò9m). AMARG S, JOAN ALBERT: Tema li; la pel.lícula "La Febre d'Or". (3m). DAVIS/RAMIREZ/SHERMAN: ' LO'•'II man•. Ernie Watts, saxo tenor. R8llg1e Workman, baix. Mark Whilfield, guitarra elèctrica. (Sm). OUKAS. PAUL: L'aprenent de bruiltl. scherzo a partir d'una balada de Goethe. Orquestra Al harmònica de Bert!n. Dir.: James Levine. (11m). REBEL, JEAN FERY: "le canos', de. suite per a orquestra Els eleir.<:ltt Musica Anliqua de Colònia. OiL Reinhard Goebel. (6m). SATIE, ERIK: "Prélude de la f'Gt'~ Héroique du Ciel". Werner Bartschi, piano. (4m). MELUNJWOOD: "My one and odi love· (John Coltrane i Johnny Hartrnan). John Coltrane, saxo tenor. Joh!VII Hartman, veu. McCoy Tyner, pldfol. Jimmy Garrison, contJabaiX. EIWI Jones, bateria. (Sm). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Trio p!f 1 flauta, violí i violoncel n. 3, op. 33 Barthold Kuijken. SlgiswaldKoJJk'"'· Wieland Kuijken. (7m). WOOD, HAYDN: Allegro risoMo. moviment final del Concert-la~ English Northern Philarmonla ow.. David Uoyd-Jones. (Sm). 22:0D BUTLLETÍ i AGENDA .. ButlleU de notfcies en con ne~ a.'lil Catalunya Informació. ~enda musical de Catalunya MusJCa --- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA T~ ~~~ is. 1\J J'l ~·. 22:10 ELS CO~CERTS DE CATAlUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. O!lleS d'ALFONS X, EL SAVI, P.'IÒNIM DEL SEGLE XIV, CORREA OEARRAUXO. TAROUINIO MERULA, TOBIAS HUME. 5e1eW0 d'obres. H¡sperion XX. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 18 d'agost de 1995 a 1a Basllica de Montserrat. CONCERTS D'ESTIU AMONTSERRAT. CANTICA BEATAE VJRGINIS. (105m). BDK00294 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. 0:30 QUI T~ POR DEL SEGLE XX? La musica dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmina Malagarrlga. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSADEMÚSICA Repetició del programa emès el mateixdia. 4;30 GRANSINTEGRALS Repatlció del programa emès el !:'.aleix dia. 5:30 ElS GUSTOS REUNITS Re¡J<t¡OO del programa emès el mateix dia. DUOUS, 29 DE MAIG DEL 2003 7:00 BUTLLETI i AGENDA Butllell de noticies en connexió amb Calafunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull ~obres breus. Inclou butlletins informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI i AGENDA Butllelf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:DO BUTLLETÍ I AGENDA Butlletí de nolfc1es en connexió amb C.iaiunya Informació. Agenda n'll.'SICal de Catalunya Música. t.87 CAPSA DE MÚSICA M:isíques d'estils contrastats i de COOipos~ors de tots els temps. Selecd6 1presentació a càrrec d"lgnasí Piñol. ~ALOt. ANTONIO: Simfonia en Do RV 709 ·La Oorilla" ~ deU'Arco. Oir.: Chrlstopher OOWood. (Sm) MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "ISSa de la Coronació", KV.317. Oonna Brown, soprano. Clau dia ~ubert, contralt. Marcus Ullmann nor. Klaus Hàger, baix. Gachlnher ' Kan.lorel. Bach·Colleglum Stuttgart. ~r.. Heimuth Rllllng. (25m). MCH~BERT, FRANZ: Fantasia en do .. 934. ~mon Goidberg, violi Radu Lupu Plano. · • FA •(26m). Co~RE, GABRIEL: Pavana, op. 50. del Festival d'Edimburg. 0 S:estra de Paris. Dir.: Daniel nbolm. (Sm). ~INI. LUIGI: Concert per a violoncel 1orquestra núm. 9. Wouter Maller. Linde Consort. Oir.: Hans-Martin Linde. (18m). WAGNER, RICHARD: Tercera escena de l'acte tercer de l'òpera "Valqulria". Birgit Nilsson, soprano. Philharmonia Drchestra. Oir.: Leopold Ludwig. (39m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Simfonia n. 7. op. 92. Orquestra de Cambra d'Europa. Dir.: NikoJaus Harnoncourt. (40m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. Roberto Alagna 17:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de nolfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "Vals caprici" op.4. Viktoria Postnikova, piano. (9m). GEMINIANI, FRANCESCO: Concert n. 2 en Sol M. Orquestra Barroca Italiana. Dir.: Ryo Terakado. (7m). STRAVINSKI. IGOR: Variacions, a la memòria d'Aldous Huxley. London Sinfonietta. Dir.: Oliver Knussen. (Sm). SIBELIUS. JAN: El cigne de Tuonela. de la llegenda de Lemminkainen, op. 22. Élizavéta Zouiéva. com anglès. Orquestra Filharmònica de Moscou. Oir.: Vassili Sinaiski. (Sm). MOZART, LEOPOLD: Simfonia en Re, 26. Orquestra de Cambra Eslovaca. Dir.: Bohdan Warchal. (13m). DVORAK/KREISLER: "Songs my mother taughl me" (Cançons que em va ensenyar la mare), op. ss. n. 4, per a vlolf I piano. Qian Zhou, violi. Edmund Battersby, piano. (3m). DVORAK, ANTONIN: Obertura Carnaval. op. 92. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Bavlera. Oir.: Rafael Kubelik. (9m). ROTA, NINO: La Dolce Vila nella villa dl Fregene. tema extret de la pellfcula "La Oolce Vila". o Orquestra dirigida per carro Savina. (6m) HAYDN, FRANZ JOSEPH: Dues danses populars. Walid Akl, piano. (1m). MDNTSALVATGE, XAVIER: Madrigal sobre "El cant dels ocells". Victòria dels Àngels, soprano. Uuls Claret, violoncel. Orquestra Ciutat de Barcelona. Oir.: Garcia Navarro. (Sm). WAGNER, RICHARD: "V1atge de Siegfried pel Rhfn", de l'òpera "El capvespre dels Oêus". Orquestra Simfònica de Basilea. Dir.: Armin Jordan. (11m). SORS, FERRAN: Introducció I variacions sobre un tema de Mozart, op. 9. Pepe Romero, guitarra. (Sm). GERSHWIN, GEORGE: "They can'! take that away from me". Ella Fitzerald. Tommy Flanagan. Frank de la Rosa. Ed Thigpen. (4m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN· Primer moviment del quartet de corda. op. 135. Quartet Alban Berg. (6m). PLA, JOAN BAPTISTA: "Largo", segon moviment del Concierto favomo, per a dues flautes I corda. Capella de Ministrers. Dir.· Carles Magraner. (6m). 2.2.:00 BUTLLETÍ i AGENDA Butlletf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres d'ENRIC MORERA, JULl GARRETA, RICARD VILADESAU, JOAQUIM SERRA. AGUSTI BORGUNYÓ, JOAN LLUIS MDRALEDA, RAFAEL FERRER FITÓ, JOSEP MARIA BERNAT I LLUIS LLOANSÍ.: Selecció d'obres. Cobla Mediterrània. Cobla Sant Jordi. Dir.: Joan-Llurs Moraleda. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 5 d'agost de 1994 al Castell de Calonge. 27ê FESTIVAL DE MÚSICA. (120m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. 0:30 JAZZ AL CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIVENDRES, 30 DE MAIG DEL 2003 7:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música, 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletms Informatius i anendes musicals. 8:00 BUnLET I AGENDA Butlleli de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa) 9:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de nolfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Mús1ques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec (l'Ignasi Pmol. CARULLI, FERDINANDO: Tres valsos de l'op. 101. Alfonso Baschiera, guitarra. (Sm). BACH. JOHANN SEBASTIAN: Concert de Brandenburg n. 6, BWV 1051. Acadèmia de Música Antiga de Berlin. (16m) VERDI, GIUSEPPE: Quatre peces sacres Arleen Augér, soprano. Cor de la Ràdio Sueca. Cor de Cambra d'Estocolm. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Riccardo Muti (41m). BRAHMS, JOHANNES: Concert per a violi i violoncel, op 102. Gil Shaham. violí. Jian Wang, Vloloncel. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Claudio Abbado (34m). CORELLI, ARCANGELO: Sonates en trio op. 1, n. 11 i 12. Membres de The Engllsh Concert. (12m). PROKOFIEV, SERGuEI: Simfonia n. 3, op. 44. Orquestra Nacional de França. Dir.: Mslislav Rostropovitx. (35m). WALTON, WILLIAM: Improvisacions sobre un Impromptu de Benjamin Brltten. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Andrê Previn. (16m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La mús1ca i les activitats del món de Ja cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Ben ito. TOLDRÀ, EDUARD: "Abril" I "Maig". Núna Rial, soprano. Bernat VMncos, piano. (Sm). SCHUBERT, FRANZ: Salve Regina. 027. Núria Rial, soprano. Barcelona Slnfonletta. Dir: Francesc Llongueres Enregistrament fet per Catalunya Música a l'Auditori Winterthur (lila Diagonal), el 4 de Maig del 2000, dins el marc del 75è aniversari de I'ICI. (12m). ¡;l ¡;;¡:- = ~ a ~' ¡¡;:¡· 223 ~ :::5. .,.., S' .... ..... ¡¡· a s S' = .... 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ;;J S' = .... .:;¡! 5! ~' i.l' 223 ..... = ::;¡, ..... S' e e; ;;3. ¡;;¡ S' ... ~ CORSELLI, FRANCISCO: ·Hasta aqui. Dios amante", cantata. Núria Rial. soprano. El Concierto Espailol. Dir.:Emilio Moreno. (8m). DEBUSSY. CLAUDE: "Dues romances sobre text de Paul Bourget". Núria Rial. soprano. Bernat V'rvancos. pi~no. (4m}. VAZOUEZ,JUAN/FUENLLANA. MIGUEL DE: ·con que ta lavaré" i ·oe los alamos venga, madre", dues cançons. Núria Rial, soprano. Ensemble Orphénica Lyra. José Miguel Moreno. vlhuela 1direcció. (9m). ELLINGTON, OUKE: "Almighty god". Núria Rial, soprano. Coral Sant Jordi. locomotora Negra. (7m). VJVANCOS, BERNAT: "Tres pregàries per abans d'anar a dormir". Núria Rial, soprano. Bernat Vivancos, plano. (Sm). 17:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació Agenda musical de Catalunya Música. 20:45 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE DES DEL TEATRE LA FARÀNDULA DE SABADELL Temporada dels · Amics de l'òpera de Sabadell" DONIZETII, GAETANO: "lucia di Lammermoor". 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DISSABTE, 31 DE MAIG DEL 2003 • 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Agullera 10:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Jariod. 11 :00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés I Àlex Robles.Repetició del programa emès dijous passat. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Malagarriga. NIELSEN. CARL: Primavera a Funen, op. 42. Asa Baverstam. Kjell Magnus Sandve. Per Hoyer. linnéa Ekdahl. Andréas Thors. Cor de la Ràdio Sueca. Cor de nens d'Estocolm. Orquestra Simfònica de ta Ràdio Sueca. Dir.: Esa-Pekka Salonen. (17m). STRAUSS. JOSEF: "Música de les esferes", vals. op. 235. Orquestra Filharmònica de Berlin. Dir.: Herbert von Karajan. (1Om}. BACH. JOHANN SEBASTIAN: Sonata per a violi i baix continu en sol M. BWV 1021. Georg Egger, violí. Ekkehard Weber, viola de gamba. Boris Klelner, clavecí. (9m). SIBELIUS, JAN: Romança en Do M per a orquestra de corda, op.42. Orquestra Simfònica de Góteborg. Dir.: Neeme Jàrvi. (Sm). DVORAK, ANTONIN: "Allegro molto", 4t mov. de la Serenata per a Instruments de vent, op.44. Solistes de l'Orquestra Rlharmònica d'Oslo. (6~}. SAINT-SAENS. CAMILLE: Pastis de noces. vats-caprici per a piano i orquestra, op. 76. Stephen Hough, piano. Orquestra Simfònica de la ciutat de Birmingham. Dir.: Sakari Oramo. (6m). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical.Rearrtzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà. Repetició del programa emès dilluns passat. 17:00 GRANS OBRES Selecció i presentació a càrrec de Raimon Colomer. DVORAK, ANTONIN: Requiem op. 89 Gabriela Benackova-Capova. Brigitte Fassbaender. Thomas Moser. JanHendrik Rootering. Cor i Orquestra Rlharmònica Txeca. Oir.; Wolfganf Sawallisch. (100m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: l'art de la fuga, BWV 1080. (Versió per a quartet de corda}. Andràs Keller, Janos Pilz, violins. Zottas Gat, viola. Otto Kertész, violoncel. (72m). 20:03 L'AUDIOVISUAl Un programa d'Àlex Gorina. 21:03 CATAlUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 SOLISTES t.: entrevista conduida per Joan Vives. 23:00 EL CLUB 49 La música vista pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. Repetició del programa emès dimarts passat 1:00 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? la música dels últims cent anys, compartida amb un convidat Un programa de Carmina Matagarriga. Repetició del programa emès dimecres passat. 2:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Janod. Repetició del programa emès el mateix dia 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úllimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de Ja setmana passada. DIUMENGE, 1 DE JUNY DEL 2003 6:00 A FONS EL CICLE DE LI ED. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès dimarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona 1 presenta Montse Agullera 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religrosa que selecciona I presenta Raimon Colomer. BACH, JOHANN CHRISTOPH: "Wle bisi du denn, O Gott" (Oh Déu, per què l'abraones contra ml?), lamento. Gérard lesne, contratenor. 11 Semlnario Musicale. (15m). D'ASTORGA, EMANUELE: "Stabat Mater", per a solistes, cor i orquestra. Susan Grltton, Sarah Fox. sopranos. Susan Blckley, mezzo. Paul Agnew, tenor. Peter Harvey, balx. The King's Consort Cor del Klng's Consort. Dir: Robert King (28m). OURUFLÉ, MAURICE: Quatre motets, op. 10: "Ubi caritas", "Tota pulchra es·. Tu es Petrus· i "Tantum ergo". Coral CantigaDir.: Josep Prats Enregistrament fet al Palau de la Música catalana. de Barcelona. el 16 de març de 1999. (8m). 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Surés i Atex Robies.(Reemissió de programes d'arxiu). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Malagarriga. KREISLER, FRITZ: Pelita Marxa Vienesa. I Salonisti. (4m). SCHUMANN, ROBERT: "lebhaft" (Vivace), 1r mov. de la Simfonia n. 3 "Renana", op. 97. Academy ol St. Martin in the Fields. Dir.: Neville Marriner. (9m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: Últim moviment del trio amb piano n. 44. Trio Wanderer. (Sm}. STRAUSS, RJCHARD· "tm~ dels Quatre Ullims lieder per a soprano i orquestra. Deborah Voigt, soprano. Orques¡¡ Filharmònica de Nova Yort Dt Masur. (7m). SOR. FERRAN: Vals de "l'Encouragement", op.34 Duo de Guitarres Joan RAtats~ Rodríguez. (3m). REVUELTAS, SILVESTRE: 'Nild'.t~ Jaranas" de "la Noche de los Mayas·. Orquestra Filharmònica de Los Angeles. Oir.: Esa-Pekka Salllll'..n. (6m). MENDELSSOHN, FELIX: Primer moviment del quartet de corna.~ 44 n. 1. Quartet Talích. (9m). VIVALDI, ANTONIO: Simfonia, RV 117 (inici de la Serenata "la Sm Festegiante" (El Sena de festa). Concerto Italiana. Dir.. Rinaldn Alessandriní. (Sm). ROSSI NI, GIOACCHINO: I Gor~ Cor de Cambra d'Estocolm. K~:t> Hindart, piano. Dir.: Eric Ericsoo (4m). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actuart:3! musicai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 16:00 HIDROGEN El programa de les noves milsii.:a Realitzat per Albert Reguant Repetició del programa emès ei divendres passat. 17:00 UNA TARDA AL'OPERA Realitzat per Jaume Radlgales Shakespeare i l' òpera BERLIOZ, HECTOR: Béalrice et Btlnédicl Janet Baker. Robert Tear. ChriStia'l Eda-Pierre. Helen Watts. Thom¡¡ Alien. Cor John Alldls. Orques!n Simfònica de Londres. Oir. Col·' Davis. (98m). 21:03 CATALUNYAJAZZ Un programa d'Albert Mallofr6. 22:00 ASSAIG GENERAL El programa documental de Catalunya Música. Una proposll realitzada per Raimon Colomer TJ Vrves. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els m6si:s nous i retrobar-nos amb els à!!lll de sempre. Selecció i p!95f:ll3Ct 1 càrrec d'Alfred Celaya. 0:00 MÚSICA ÍNTIMA l'espai cambrístíc que se!~ presenta Pilar Subirà. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims progtam~ 1:OD JAZZ AL CAVA El jazz d'avui a Catalunya MtiSta.. Realitzat per Carles LobO. Rap~ del programa emès dfious passat 2:00 MAGNIFICAT El programa de música religioS!e.l selecciona i presenta Raimon Colomer. Repetició dei pr(l9ta.'11! emès el mateix dia. 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga . 11 realitzat per Joan Vives. Re~ programa emès el mateix~ - PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repelltió del PI'Ollrama emès el rra'.eix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dS:OQràfiques aparegudes al mercat, 2 çà¡rec de Montse Agullera. Resum (!els m1llors programes de la setmana ls·'·':l2 passada. ~Odie~ lS DILLUNS, 2 DE JUNY DEL 2003 6:00 AFONS \tJo':at era •os ODeQ BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.l'espai temàtic de Catalunya Música.Seleccló i presentació: Eulàlia Senito. Repetició del programa emès dimecres passat. 7:00 BUTLLETÍ I AGENDA BuUietr de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Músíca per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins rf01lll3tius i a~endes mus1cals. 1:00 BUTLLET i AGENDA ButllEtí de notícies en connexió amb Calalunya Informació. Agenda ~I de Catalunya Música. 1:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:110 BUTlLETf I AGENDA Butileti de noticies en connexió amb Calalunya Informació. Agenda muSJCal de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de composHors de tots els temps. Selecció I presentació a carrec d'Ignasi PlnoJ. BIZET, GEORGES: Carmen, Suite n. 2. Orqueslra Filharmònica de la ciutat de Mèxic. Dir.: Enrfque B~tlz. (23m). BALAKIREV, MILl: Vals n. 1 en Sol Ma~r 'Vals de bravura". Alexander Paley, plano. (Bm). HAYON, FRANZ JOSEPH: Simfonia n. 102. Orquestra de Cambra d'Europa. Dir.: ~udio Abbado. (29m). 8RUCKNER, ANTON: Salm 150 en doM. ' Christiane Oelze, soprano. Cor i lkquestra Simfònica de Bamberg. ili¡, Karl Allton Rickenbacher. (9m). il'IORAK. ANTONIN: Concert per a ~I orquestra, op. 53_ <l2llak Pe11rnan, vioiL Orquestra de londres. Oir.: Daniel 'boun. (32m). TOLORA. EDUARD: "Sonatí de la rosada", "AveMaria", "les txmadores", "Orac1ó al maig", quatre ~nets per aviolí i plano. Solia Puche, piano. Josep M' Alplste ~!Oi. (19m). ' BARTOK, BELA: Concert per a O!questra. (l¡qoestra Filharmònica de Los ~~eles. Dir.; André Previn. (39m). R.OOGRANS INTEGRALS ~i12at per Raimon Colomer. · ONOU PUNT NOU ~enla~ó de les últimes novetats a~DgràfJQues aparegudes al mercat, 14. ~~~Mon¡se Agullera. DE NOTICIES 14B~. EHTRLET ECLÀSSICS d~a adia de l'actualitat ::mònica 1 0 -- musical.Realitzat per xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàfia Benito. STRAUSS, RICHARD: Així va parlar Zarathustra. Orquestra Simfònica de Xicago. Dir.: Plerre Boulez. (33m). BROUWER, LEO: Tres danses concertants. Debora Halasz, piano. Franz Halasz, guitarra. (15m). 17:00 BUTLLETÍ i AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETÍ i AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. MASCITTI Sonata en re m, op. 2 n. 2. Fabrlzio Ciprlani, violí. Antonio Fant1nuoli, violoncel. (10m). SCHUBERT, SCHUBERT: Quatre lleder del Viatge d'hivern, o 911. José Van Dam, baríton. Dalton Baldwln, piano. {11m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "La meva aflició mortal cal mortal cal que sigui tranc¡uil.la", ària de l'Oratori de Pàsqua. Jan Bostrldge, tenor. Europa Galante. Dir.: Fabfo Blondl. (7m). CARTER, BENNY: "A walking thing". Benny Carter, saxo. Conjunt instrumental. (Sm). DELIUS, FREDERIK: la Quadroòne. English Northern Philharmonla. Dir.: David Uoyd-Jones. (4m). MASCAGNI. PIETRO: "Cavalleria Rusticana•. cor de l'òpera en un acte. Paulina Tinsley, soprano. Cor i Orquestra de la Royal Opera House. Covent Garden. Dir Lamberto Gardelli. (Sm). MILHAUD, DARIUS: Scaramouche, per a saxo i piano. Pekka Savijoki. Margit Rahkonen. (9m). XOSTAKOVITX, DMITRI Últim moviment del Concert per a piano, trompeta I corda n. 1. op. 35. Ronald Brautlgam, piano. Peter Masseurs. trompeta. Reial Orquestra del Concertgebouw. Dir.: Rlccardo Chailly. (7m). BRIDGE, FRANK: Dos entreactes. Orquestrí! de Cambra Anglesa. Dir.: William Boughton. (Sm). SADERRA. JOSEP: Maria de les trenes, sardana. la Principal de la Bisbal. (3m). MENDELSSOHN, FEUX: Simfonia per a corda n. 5. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: William Boughton. (11m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Obertura de l'òpera en tres actes "Lucio Silla", KV 135. Concentus Mus1cus de Viena. Oir.: Nikolaus Hamoncourt. (7m). FINZI, GERALD: Eclogue. Martin Jones, piano. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: William Boughton (10m). ·we Jove to boog1e". John Cottrane. saxo. The Oizzy Gillespfe Sext~3m) 22:00 BUTLL I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA SCHUBERT. FRANZ: "El cant del cigne", O 957. Olaf Bar, barfton. Wolfram Rieger, piano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 21 de febrer del 2000 a l'Auditori Winterthur de l'Illa Diagonal. SCHUBERTIADA 1999/2000. (108m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per xavier Salvà. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últ1ms programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMARTS, 3 DE JUNY DEL2003 7:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletí de notfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTlLETf I AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa) 9:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piflol. STRAUSS, JOHANN: Obertura d"'EI baró gitano". Orquestra de la Ràdio de Munte. Dir.: Willi Boskovsky. (Sm). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Concert per a víolf, op.S1. ltzhak Perlman, violi. Phifharmonla Orchestra D1r.: Cario Mana Giulini. (44m). VIVALOI. ANTONIO: Magnificat. RV S10. Emily Van Evera. Nacy Argenta. sopranos. Maragaret Cable, contralt Cathenne King. mezzo. Taverner Consort and Players. Oir.: Andrew Parrot. (14m). RESPIGHI. OTTORINO: Els ocells, suite per a petita orquestra. Academy of St. Martin-in-the-fields. D1r.: Nevifle Marriner. (20m). SCHUMANN, ROBERT: Phantasiestücke per a clarinet i plano, op. 73. Walter Boeykens. Jean Hubeau. (11m). XOSTAKOVITX, DIMITRI: La cançó dels boscos, op. 81 . Vladlmir lvanosvky, tenor. lvan Petrov, baix. Cor de Nois i Orquestra Filharmònica de Moscou. Dir.: AJexander Yurlov. (37m). SAINT-SAENS, CAMILLE: Concert per a piano i orquestra n.2, op.22. Bella Davldovitx, piano. Orquestra del Concertgebouw. Oir.: Neeme Jarvi. (23m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETÍ DE NOTÍCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benito. Juliana Banse SCHUMANN, ROBERT: Amor i vida d'una dona, op. 42 (conté recitat el novè poema) Juliana Banse. soprano. Graham Johnson, plano. (24m). DEBUSSY, CLAUDE: "Gree", "Spleen•, "Chevaux de bo is·. tres cançons sobre poemes de Paul Verlaine. Juliana Banse, soprano. Wolfram Rieger, piano. Enregistrament fet el dia 11 de setembre de 1995 a l'Església de Sta. Maña de Vilabertran dins del marc de la Schubertíada. (Bm). BRAHMS, JOHANNES: lieder sobre poemes de Fliedrich Daumer, op. 57. Jullane Banse, soprano. Wolfram Rieger, plano. Enregistrament fet per Catalunya Música el dia 1Ode març del 2001 a l'Auditori Winterthur dins del marc de la "Schubertfada a l'Illa Diagonal 2000'01". (17m). 17:00 BUTLLETII AGENDA Butltelf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les pellerons dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTllETÍ I AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb .... ¡i ... ~ El ~' ;;¡· 223 ~ ....""" ::!. El ~. ¡¡¡ ~ -= E: 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Q ..... = = "¡;,'¡ e e;' ;¡· .. 223 ...., :s. ...., .... ~ ¡¡¡· ;l ..... = - 10 Catalunya Informació Agenda mus1cal de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà SCRIABIN, ALEXANDER. Fantasia en la m, op. pòst. Kalia í Marlene Labèque, pianos. (7m). PURCELL, HENRY: Primera escena del tercer acte de l'òpera Dido i Enees. Patrick Power, tenor. Helen Walker, soprano. Patrlcia Kern i Delia Jones, mezzo-sopranos. Cor i Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Raymond Leppard. (6m). TELEMANN, GEORG PHILIPP: ''Grave" del Concert per dues flautes, corda I continu. Marco Brolli I Giovanni Antonini, flautes. 11 Giardino Armonico. Oir : Giovanni Antonlni. (4m). DEBUSSY, CLAUDE: Marxa escocesa, per a piano a quatre mans. Claude Helfer, Haakon Austbò. (Sm). NORVOIFARLOW: "I brung tou finjans for your zarf". Quintet de Ken Peplowski, amb Harry "Sweets• Edison. trompeta. Enregistrament fet a I'Ambassador Auditorium de Pasadena, el 14 de febrer de 1994 (Sm). CORELLI, ARCANGELO: Sonata per a corda op 1 n. 3. Quartet Purcell. (Sm). MENDELSSOHN, FELIX: Rondo brillant per a plano i orquestra, op. 29. Ronald Brautigam, piano. Nova Slnfonietta d'Amsterdam. Dír.: Lev Markiz. (10m). CHABRIER, EMMANUEL: llegenda de Gwendollne: "Ne rlez pas", ària de l'acte 1r de l'òpera "Gwendollne". Barbara Hendrlcks, soprano. Orquestra del Capitoli de Tolosa. Dir.: Mlchel Plasson. (6m). FALLA, MANUEL DE: Dansa n. 1 de "La vida breva" (arranjament de Kreisler). Ida Haendel, vlolf Adela Kotowska, plano. (3m). JOHNSON, JOHN: "Johnson's grounde". The Newberry Consort. Dir.: Mary Sprlngfels. (2m). BRITIEN, BENJAMIN: Hymn to Sl Peter, op. 56 a Andrew Lumsden, orgue. The Finz1 Slngers. D1r.: Paul Spicer. (6m). LECCE, FRANCESCO: "Largo·. segon moviment del Concert per a mandolina, corda i clavecl en Sol M. Ugo Orlandi. I Solistí Veneti. Dir.: Claudio Scimone. (4m). WEILL, KURT: "Surabaya-Johnny", cançó de Happy End. Ute Lemper. Jeff Cohen, piano. RIAS Slnfonietta. Dir.: John Maureci. (Sm). STRAUSS, JOHANN: "Veloçment", polca op.311. Orquestra Johann Slrauss de Viena. Dir.: Wllli Boskovsky. (3m). MENDELSSOHN: "Lieb und Hoffnung" (Amor i esperança), "Jagerlied" (Lied del caçador), "Lob der Trunkenhelt" (Elogi a l'embriaguesa), tres lieder per a veus d'homes. Die Singphoniker. (5m). MANDEL, JOHNNY I WEBSTER, PAUL FRANCIS: "A time for love". Kenny Garrett, saxo contralt Chamen Moffett. contrabaix. Brian Blade, bateria. (7m). SCHUMANN, ROBERT: Tercer fragment de fantasia, op. 73. Mischa Maisky, violoncel. Martha Argerich, piano. (4m). DVORAK, ANTONIN: Andante appassionato, fragment de quartet (quartettsatz). Quartet de corda de Praga. (6m). OFFENBACH, JACQUES: "Faut·il y aller ou faut·il pas y aller?", fragment de l'opereta Barbe-bleu. Jane Rhodes. Orquestra de Bordeaux-Aquitaine. Dir.: Roberto Benzí. (4m). ALBÉNIZ, ISAAC: "Malagueña", fragment extret de "España", op. 165. Narcisa Yepes, guitarra. (4m). 22:00 BUTLLETÍ i AGENDA Butlleti de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. BACH, JOHANN SEBASTIAN: Preludi n. 1, en Do M· Fuga a 4 veus, del Llibre "El Clave ben Temperat". Eulàlia Solé, piano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 12 d'agost de 1999 a l'esglèsia del carme, a Peralada. (108m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 CANÇONS, OE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallotré. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMECRES, 4 DE JUNY DEL2003 7:00 BUTLLETÍ i AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETÍ i AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETÍ i AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció 1 presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. MENOELSSOHN, FELIX: "Les Hèbrides·. obertura op. 26. Orquestra Filharmònica de Viena. Dir.: Chrlstoph von Dohnanyi. (10m). OFFENBACH,JACQUES. "Gané Parisienne·. ballet. Orquestra Simfònica de Montréal. Dir.: Charles Outoit. (42m). SCARLATII, ALESSANDRO: 4 Madrigals. The Consort ol Musicke. Dir.: Anthony Rooley. (13m). FRANCK, C~SAR: Variacions simfòniques. Allcla de Larrocha. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Rafael Frühbeck de Burgos. (17m). HAYDN, MICHAEL: Divertimento per a vlolf, viola, clarinet, trompa, fagot i contrabaix. Divertimento Salzburg. (25m). PROKOFIEV, SERGUEI: Concert per a piano I orquestra n. 3 op. 26. Yevgeny Kissin, plano. Orquestra Filharmònica de Berlfn. Dir.: Claudio Abbado. (27m). JANACEK, LEOS: Slnfonietta. Orquestra Filharmònica de Benín. Oir. Claudio Abbado. (23m) 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE Cl.ASSICS El dia a dia de l'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Pil'lol. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espal temàtic de Catalunya Múslca.Seleccló i presentació: Eulàlia Benito. RAVEL, MAURICE: Valsos nobles i sentimenlals. Philippe Entremont, plano. (15m). BRITIEN, BENJAMIN: Concert per a piano. op. 13. Annette Servadei. piano. Orquestra Filharmònica de Londres. Dir.: Joseph Giunta (37m) 17:00 BUTLLETÍ I AGENDA ButlleU de notrcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 17:05 LA TARDA DE L' OIENT Programació realitzada a part1r de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETÍ I AGENDA ButlleU de notfcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. VIVALDI, ANTONIO: "Preludio largo", primer moviment de la Sonata per a violoncel op. 14 n. 4, RV 45. Christopher Coin, violoncel. Christopher Hogwood, clavicèmbal. (3m). STRAUSS, JOHANN: "El Danubi blau", op.314. Orquestra Johann Strauss de V~en~. Dir.: Willi Boskovsky. (1Om). MOZART, WOLFGANG AMADEUS "Non piu. Tutto asct~ltai.... Non temer". Ana de l'acte 11 d'"ldomeneu·. Kiri Te Kanawa, soprano. OrQUestri de Cambra de Viena. Dir.: Gyêrgy Rscher. (1Om). RIEOEL, GEORG: "Blues fór mòrtret och líuser (Blues per la foscor i la llum). Arne Domnérus Septet. Enregistrament fet a Estrad (Suècia] el dia 31 d'octubre de 1996. (7m). MEYERBEER, GIACOMO: "Ml baHe11 cor...O paradiso", ària de l'òpera L'Africana. Cario Bergonzl, tenor. Orqueslra dt l'Acadèmia Santa CecOía de Roma. Dir.: Gianandrea Gavazzeni. (3m). STRAUSS, JOHANN (fill): ·oe cacera", polca ràpida op. 373. Orquestra Filharmònica de Viena Dir.: Riccardo Muti (2m). BROUWER, LEO: "Habanera triste. Son de la niña bonita", deiTriple Concert. Trio Mompou. Orquestra de CCró7a Dir.: Leo Brouwer. (7m). GRAUN, JOHANN GOTILIEB ABegr. del concert per a viola de gambaM fam. Conjunt barroc de Limoges. (6m~ HUMPERDINCK. ENGELBERT: "Evening Prayer", de l'òpera 'Hansel i Gretel". Arranjament de Norm311 Luboft. Enregistrament del1962 Cor Norman Luboft. Nova Orquestll Simfònica de Londres. Oir.: Leopold Stokowski (Sm). RODRIGO, JOAQUIN: Primer moviment de la Fantasia para un gentilhombre. Narciso Yepes, guitarra. Orqueslta Filharmònica d'Espanya. Dir.: Rafa~ Frübeck de Burgos. (Sm). SCHUBERT, FRANZ: "Da quel sembiante appresi" (Aprengué d'aquell semblant), "Mio ~n ricordati" (Amor meu, recorda). Marisa Martlns, mezzosoprano. Quartet Pezzé. Enregistrament fet per Calalunya Música el dia 1 de setembre dei20J a l'Església de Santa Maria ~ilis li! marc de la vuitena Schu~rtíada. (4m). RAVEL, MAURICE: "Preludi ala &f de la Rapsòdia espanyola. Orquestra de París. Dir.. Semyon Bychkov. (Sm). GLUCK, CHRISTOPH WILLIBAl.ll. "Misera, dove son!...Ah! non st'l ~ che parlo" (Pobra de mi, on . . sóci...Ahl no sóc ío qui parlo) àflllé l'òpera "Ezio". Cecllía Bartoli, mezzosoprano. Acadèmia de Música Antiga de Berlin. Dir.: Bernhard Forck. (Sm) TERRY· Ona foot in the gutter. Clark T~rry, trompeta. Jimmy Hea:il saxo tenor. Don Friedman, plano. Marcus McLaurên, baiK. Kenny Washington, bateria. (12m). KORNGOLD, ERICWOLFGANG: • "Finale Allegretto amablle ecomodl quart moviment dei.Ouartet de~ n.1, op.1S Quartet Franz Schuber1 (1 ~ el a), ~ il PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA BACH, JOHANN SEBASTIAN: "Herz und Mund und Tat und Leben" (El cor. la boca, l'acció i la vida), cantata paper). . eount Basie. plano. Zoot S1ms, saxo BWV 147 Allan Berglus. Stefan Rampf. Sonsta enor. John Heard. baix Louis del cor de nens de TolL Kurt Equiluz. Sa'~. bateria. (6m). Thomas Hampson. Cor de nens de 22:00 BUnLETÍI AGENDA Bad T!itz. Concentus Musicus de Viena S:rtllell de noticies en connexió amb Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (31m). Catalunya Informació. Agenda ENESCO, GEORGE: Simfonia de musiCal de Catalunya Música. cambra, op. 33. 22:10 ELS CO~CERTS DE Orquestra de Cambra de Lausanne. CATAlUNYA MUSICA Dir.: Lawrence Foster. (17m). Presentat per Alfred Celaya. BARTOK, BÉLA: Danses populars Obres de JACQUES HOTIETERRE, romaneses, Sz 56. JOAN i JOSEP PLA, M_!\RIN MARAIS, Mldorl, violr. Robert McDonald, GEORG FRIEDRICH HANDEL, plano. (6m). AUGUSTKÜHNEL i GEORG PHILIPP CHOPIN, FREDERIC: Les Sílfides, TELEMANN.: Selecció d'obres. suite de ballet (orquestració de Roy Barcelona Consort Douglas). CONCERT enregistrat per Catalunya Orquestra Simfònica de la Ràdio de Música el dia 15 de maig del 2002 al Berlin. Dir.: Helnz Fricke. (29m). Palau Robert de Barcelona. MÚSICA 12:00 GRANS INTEGRALS ALA CORT DE LA PRIMERA MEITAT Realitzat per Raimon Colomer. DEL SEGLE XVII (109m). 13:00 NOU PUNT NOU 1:00 NOCTURN Presentació de les últimes novetats Músita per acabar el dia. Selecció i discogràfiques aparegudes al mercat, presentació: Alfred Celaya a càrrec de Montse Aguilera 0:30 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? 14:00 BUTLLETI DE NOTÍCIES La música dels últims cent anys, 14:04 ENTRE CI.ASSICS COO!partida amb un convidat Un El dia a dia de l'actualitat programa de Carmina Malagarriga. musicai.Realttzat per Xavier Chavarria. PROGRAMACIÓ DE NIT 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Repebció dels últims programes Realitzat per Jordi Roura. 1:30 CAPSADEMÚSICA 15:30 SODE COBLA llep,;ilcló del programa emès el La música 1les activitats del món de mateix dia. la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 4:30 GRANSINTEGRALS 16:05 A FONS Repetició del programa emès el LES VEUS DEL SEGLE. L'espai mateix dia temàtic de Catalunya Música. 5:30 ElSGUSTOSREUNITS Selecció I presentació: Eulàlia Benito. Repetlció del programa emlls el Mariana llpovsek mattlx dia. 17:00 BUTLLETIJ AGENDA Butlletf de noticies en connexió amb DUOUS, 5 DE JUNY DEL Catalunya Informació. Agenda 2003 musical de Catalunya Música. 7:00 BUTLLETI I AGENDA 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Butlleti de notícies en connexió amb Programació realitzada a partir de les Calalunya Informació. Agenda peticions dels nostres oients. musical de Catalunya Música. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 7:05 MATINAL 20:00 BUTLLETÍ I AGENDA Müsica per començar el dia ButlleU de notrcies en connexió amb ~niada per Joan Vives. Recull Catalunya Informació. Agenda d'obres breus. Inclou butlletins mus1cal de Catalunya Música. r.lcrmabus i agendes musicals. 20:15 TRANSMISSIÓ EN DIRECTE 8:00 BUTLLETí I AGENDA DES DEL GRAN TEATRE DEL LICEU Butlleti de noticies en connexió amb Temporada 2002·2003 t.lalunya Informació. Agenda ENESCU, GEORGE. "Edip", tragèdia ll'"Wcaa de catalunya Música. lfrica en quatre actes. l:t6 MATINAL (Segona hora del Esa Ruuttunen. Marjana Lipovsek. Prngrama) Andion Fernandez. Anka Violetta tJ0 BUTLLETI I AGENDA Paraschiv. Gleb Nikolsky, Arutjun 8•1li<U de noticies en connexió amb Kotchinian. Robert Bork. Donald Ca~iuoya Informació. Agenda Litaker. Stefano Palatchi. Philippe llluSical de Catalunya Música. Fourcade i Francisco Vas. entre 9:~ CAPSA DEMÚSICA d'altres. Cor del Gran Teatre del Mus•ques d'estils contrastats 1 de Liceu. Orquestra Simfònica de oomposi~ors de tots els temps. Barcelona I Nacional de Catalunya. Selecció ' presentació a càrrec Dir.: Lawrence Fester. dIgnasi Pinol 0:00 NOCTURN :::EIN, LEONARD: Obertura de Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. ~Q.ueslra Simfònica de Mllwaukee. 0:30 JAZZ AL CAVA r.. lukas foss. (4m), El jazz d'avui a Catalunya Música. ~H~BERT, FRANZ: Quartet de corda Realitzat per Carles Lobo. 14 la mort lla donzella" o81 o ~oa~t Alban Berg (35m). ' · · PROGRAMACIÓ DE NIT ~IEG. EDUARD: Danses Repetició dels últims programes ~ònlques. op. 64 . 1:30 CAPSA DE MÚSICA OifQUeslra Simfònica de Gòteborg Repetició del programa emès el ~eJarvL (31m). · mateix dia. ROSEiliARBURG/ARLEN: "lt's only a ça¡¡er moon· (Només és una lluna de 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. MORALES, CRISTÓBAL DE: Rèquiem a 5 ("Massa Pro Detunctls") Musica Ficta. (35m). 17:00 BUTLLETÍ i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. DIVENDRIS, 6 DE JUNY 17:05 LA TARDA DE L'OIENT DEL2003 Programació realitzada a partir de les 7:00 BUTLLETÍ I AGENDA peticions dels nostres oiants. Butlletf de noticies en connexió amb Presentació a càrrec d'Olga Cardús. Catalunya Informació. Agenda 20:00 BUTLLETI I AGENDA musical de Catalunya Música. Bulllelf de noticies en connexió amb 7:05 MATINAL Catalunya Informació. Agenda Música per començar el dia musical de Catalunya Música. presentada per Joan Vives. Recull 20:10 ELS GUSTOS REUNITS d'obres breus. Inclou butlletins Una selecció de VIctòria Palma que Informatius I a~endes musicals. presenta Pilar Subirà. 8:00 BUTLLET I AGENDA PONCHIELLI, AMILCARE: Gavotte Butlletí de notrcies en connexió amb Poudrée. Catalunya Informació. Agenda Orquestra Filharmònica de Minsk. musical de Catalunya Música. Dir.: Sllvano Frontalinl. (4m). 8:06 MATINAL (Segona hora del ESCOUDt. CHRISTIAN: "Le pont des programa). rêves" 9:00 BUTLLETI i AGENDA Tom Harrell. trompeta. Rodney Butlletí de noticies en connexió amb Kendrlck, plano. Chrístian Escoudé, Catalunya Informació. Agenda guitarra. Mlchael Bowie, baix. musical de Catalunya Música. Alvester Garnett, bateria. (7m). 9:07 CAPSA DE MÚSICA TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Adagio Músiques d'estils contrastats i de cantabile e con mot, segon moviment compositors de tots els temps. del Sextet "Record de Florència", op. Selecció i presentació a càrrec 70 (versió per a orquestra de corda). d'Ignasi Piñol Academy ot SL Martin in the Fields. KHATXATURIAN. ARAM: "Spartacus", Dir; Neville Marriner. (Sm). ballet ELGAR, EDWARD. "La capricieuse", op.17. Orquestra Simfònica de l'Estat de Sant Petersburg. Dir.: André Kyung Wha Chung, vioiL Phillip Moll, Anichanov. (36m). plano. (4m). CORELLI, ARCANGELO: Concerto SIBELIUS, JAN: "La mort de grosso en Fa M, op. 6 n. 2. Mellsande", de la Suite Pel.lees i L'Europa Galante. Dir.: Fablo BlondL Mellsanda, op. 46. (8m). Orquestra de Cambra Ciutat d'Espoo. TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Simfonia Dir: Juhani Lammlnmlikl. (Gm). n. 6 "Patètica", op. 74. VERDI. GIUSEPPE: "Talor vedeste In Orquestra Klrov. Dir.: Valery Gergíev. mano", duet de l'òpera "Otello". (48m); Cario Bergonzi, tenor. Dietrich Fischer·Dieskau, barfton. Orquestra POULENC. FRANCIS: Concert per a orgue, corda i timbales. Simfònica de la Ràdio de Baviera. Dir.: Jesús López Cobos. (4m). Peter Hurford, orgue. Phliharmonia MORAES, VINICIUS DE: A Fellcldade. Orchestra. Dir.: Charles Dutolt. (22m). Vlnlclus de Moraes. Maria Creuza. BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Quartet Toqulnho. (3m). JANACEK, LEOS: "Un record" i "In de corda, op. 130. Ouartetto ltaliano. (43m) memoriam". dues peces per a piano. Thomas Adès, piano. (3m). 12:00 GRANS INTEGRALS ARNOLO, MALCOLM: Serenata per a Realitzat per Raimon Colomer. guitarra i corda. op. 50. 13:00 NOU PUNT NOU Craig Ogden. guitarra. Northern Presentació de les últimes novetats Sintonia. Dir.: Richard Hickox. (4m). discogràfiques aparegudes al mercat. XOSTAKOVITX. DMITRI: Dos valsos a càrrec de Montse Agullera. per a flauta, clarinet i piano. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES trena Grafenauer. Eduard Brunner 14:04 ENTRE CI.ASSJCS Oieg Maisenberg. (6m). El dia a dia de l'actualitat GLUCK, CHRISTOPH WILLIBALD: musical.Realitzat per Xavier Marxa i minuet de ballet Chavarria. "Aiessandro". 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Musica Antlqua de Colònia. Dir.: Realitzat per Jordi Roura. Reinhard Goebel. (Sm). 15:30 SO DE COBLA GERSHWIN, GEORGE: "Embraceable La música i les activitats del món de you''. la cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. The Dlxleland All Smrs (4m). 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai REBEL, JEAN FERY: Tercer I quart moviment de la Sonata sisena en si temàtic de Catalunya Música. m. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. Andrew Manze, violi. Richard Egarr. Musica Ficta clavecl. Jaap ter Llnden, viola de GUERRERO, FRANCISCO: "Tota gamba. (4m) pulchra es Maria", motet. SEVERAC, DEODAT: "Chanson pour Musica Ficta. Oir.: Raúl le petit cheval" i "Ma poupée cherle", Mallavlbarrena. (6m). cançons. GUERRERO, FRANCISCO: "Vexlila Gabriel Bacquier. Jacques Bemier. regis", motet (9m). Musica Ficta. (9m). ~ ae.... El ~- ¡¡j' 223 ;::;¡ ..... ¡;;:~. ;. i!!. li) E. E 11 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ....Q e.... .......,e , ¡;;¡"' ~· 223 ~. ~ e ~ 2: ¡;;:¡ E:. = .... PAGANINI, NICOLO: "Adagio. Cantabile Sp~anato", segon moviment del Concert per a violí n. 3. Salvatore Accardo. Orquestra Alharmónica de Londres. Dir.: Charles Outort. (7m). SAINT-SAENS. CAMILLE: "Faetont", poema simfònic op. 39. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Yondani Butt (9m). O'FARRIL, CHICO: "EIIoco blues". Orquestra de Jazz Afrocubana de Chlco O'Farril. (Sm). VIVALDI. ANTONIO: Concert per a fagot i orquestra n. 1, RV 501 "La Notte" Daniel Smith. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: Philip Ledger (Sm). 22:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletf de notrcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. OBRES de PIOTR ILITX TXAIKOVSKI.: Marxa eslava, op. 31 . Concert per a plano i orquestra n. 1, op. 23. Acte 2n del ballet "Trancanous" op. 71 a Elena Baksht. plano. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Oir.: Lawrence Fester. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 20 de desembre del 2002 a l'Auditori de Barcelona. Temporada OBC 200213 (S6m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DISSABTI, 7 DE JUNY DEL 2003 12 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciOna i presenta Montse Aguilera 10:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Jarlod 11 :00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Surés I Àlex Robles.Repetlcló del programa emès dijous passat. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarrlga. BRIDGE, FRANCK: An lrish Melody (Una melodia Irlandesa). Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: William Boughton. (Sm). OLIVEIRA/ABREU: TICO tico no tuba. Daniel Barenboim, piano. Robert Kassinger. baiX. Cyro Baptista, percussió. (3m). BRUCH, MAX: "Allegro moderato•. segon moviment del Concert per a clarinet. viola i orquestra, op. 88. Ludmila Peterl<ova. clarinet. Alexander Besa. viola. Philharmonia de Praga. Oir.: Jiri Belohlavek. (6m). FAURÉ. GABRIEL: Mandoline, op 58, n. 1. Elly Ameling, soprano. Rudolf Jansen, plano. (2m). BOCCHERINI, LUIGI: "Minuet", del Quintet de corda, op. 13 n. 5 (transcripció per a orquestra de Leopold Stokowskl). Orquestra de Filadèlfia. Dir.: Wolfgang Sawallisch. (3m). ALBINON I, TOMASSO: "Parli, ml lasci" (Te'n vas, m'abandones), cantata n. 9. Barbara Schlick, soprano. Roderlck Shaw, clavicèmbal. Nicolas Selo, violoncel. (10m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Vuit variacions sobre el trio "Tandeln und scherzen· de l'òpera "Soliman 11" de Süssmayer, WoO 76. Rudolf Buchbinder. piano. (Sm). HUMMEL, JOAHNN NEPOMUK· "Finale: vivace", 4t mov. del Quartet de corda, op.30 n.2. Quartet de corda Delmé. (Sm). GLAZUNOV. ALEXANDER: Segon moviment de la simfonia n. 3, op 33. Orquestra Simfònica de Bamberg. Dir.: Neeme Jarvi. (Bm). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical.Realitzat per xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 16:00 RAZZLE DAULE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realil2at per Xavier Salvà. Repetició del programa emès dilluns passat. 17:00 GRANS OBRES Selecció i presentació a càrrec de Raimon Colomer. ELGAR, EDWARD: The Klngdom, oratori op. 51. Margarat Price. Yvonne Mmto. Alexander Young. John ShirleyOuirck. Cor i Orquestra Filharmònica de londres. Oir.: Adrian Bouil. (96m). LISZT, FRANZ: Simfonia Faust. Hans Peter Blochwitz, tenor. Cor de la Ràdio Hongaresa Orquestra del Festival de Budapest. Oir.: lvan Fischer. (73m). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 SOLISTES L'entrevista conduida per Joan Vives. 23:00 EL CLUB 49 La música vista pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 0:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. Repetició del programa emès dimarts passat. 1:00 QUI T~ POR DEL SEGLE XX? La músu;a dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmina Malagarriga. Repetició del programa emès dimecres passat 2:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Jarlod. Repetició del programa emès el mateix dia. 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan VIves. Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscogràflques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. DIUMENGI, 8 DE JUNY DEL 2003 6:00 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció 1 presentació: Eulàlia Benito. Repetició de 1'espa1 emès dimarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte. 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Agullera. 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona I presenta Raimon Colomer. BENCINI: "Assumpta es Maria". A sei vocl. (3m). PERGOLESI, GIOVANNI BATIISTA: "Missa Romana" Dorothea Róschmann, Slbylla Rubens I Ulla Seebar, sopranos. Claudia Schubert, contralt Alexander Judenkov, tenor. Rudolf Rosen i Andreas Ascher, baixos. Cor de Cambra de Praga. Orquestra de Cambra de Stuttgart. Dir.: MartJn Sieghart. (31m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Laudate pueri Domlnum, HWV 237. Magdalena Kozena, mezzo. Cor de Les Musiciens du Louvre. Les Musíciens du Louvre. Oir.: Marc Minkowski. (17m). 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Surés I Àlex Robles.(Reem1ss1ó de programes d'arxiu). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmlna Malagarriga. BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Obertura Leonora n. 3, op. 72 a. Ph1lharmonia Orchestra. Dir.: Otto Klemperer. (15m) BARRI OS. Una limosna por el amor de Dlos. John Williams, guitarra. (3m). COPLAND,AARON:Múskade~ final fehç, dos fragments de la SUi!e "The red Pany• Orquestra Simfònica de Satnt louis. Oir.: Leonard Slalkin. (Sm). RAKHMANINOV. SERGEI: "Velíc!!i! dusha moya·. de "Les Vespres· a, . 37. Corydon Singers. Dir.: Mattllew Best (10m). SIBELIUS, JAN: Dues humoresqU!S per a viotr i orquestra, op.87 Orquestra Simfònica de Gótebo¡g Dir.: Neeme Jarvi. (6m). VIVALDI, ANTONIO: Trio Sonata peu Hauta de bec, fagot i b.c., RV 86. The Chandos Baroque Players. (10m). STRAUSS, JOHANN: Polka pàzicato Orquestra Filharmònica de VIena. Dir.: Herbert van Karajan (3m). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat muSICai.Realitzat per l<avier Chavarria. 15:05 UN MÓN OE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 16:00 HIDROGEN El programa de les noves mús¡qll!l Realitzat per Albert Reguanl Repetició del programa emès el divendres passat. 17:00 UNA TARDA A l 'ÒPERA Realitzat per Jaume Radígales. Shakespeare i l'òpera ROSSINI. GIOACCHINO: 'Ote9o·, òpera en tres actes. Bruce Ford. Elisabeth FUlla!. lldebrando d'Arcangelo. OrqtreStra Filharmonia. Cor Geoffrey M11dleil Dir.: David Parry. (227m). 21 :03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofre 22:00 ASSAIG GENERAL El programa documental de Catalunya Música. Unaproposta realitzada per Raimon Colomeri Jol! VIves. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE un espai per conèixer els músiCs nous i retrobar-nos amb els clàSSIC$ de sempre. Selecció I presentaCIÓ I càrrec d'Altred Celaya. 0:00 MÚSICA INTIMA L'espai cambristic que seleooontl presenta Pilar Subirà. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims progranres 1:00 JAZZ AL CAVA El J3ZZ d'avui a Catalunya M~. Realitzat per Carles Lobo. Reptòj del programa emès dï¡ous passt 2:00 MAGNIFICAT El programa de música rer¡gtosa ~ selecciona i presenta RaJmon Colomer. Repetició del proqrama emès el mateix dia. 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antig~d¡l realitzat per Joan VIves. Rep programa emès el mateix dia 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programaemas el mateix dia. $ 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes n~ discogràfiques aparegudes al~ a càrrec de Montse Agullera. ~ dels millors programes de la se!tr. passada. --- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DIU.UNS, 9 DE IUNY ¡_ ~ 1ra DIJ,2003 6;00 AFONS • BtAHC 1NEGRE· lA MUSICA PER A PIANO.L"es¡¡ai temàtic de Catalunya MiJSiea Selecció i presentació: Eulàlia S;llrto. Repelició del programa emès o1111ecres passat. 7:00 BUTLLETf I AGENDA B¡¡jjleti de noticies en connexió amb Calalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 7:05 MATINAL Mtislca per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butllelins Informatius i a~endes musicals. 8:00 BUTLLET I AGENDA llullieli de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Calafunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI i AGENDA Butlletl de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musteal de Galalunya Música. 9.07 CAPSA DEMÚSICA Músiques d'estils contrastats i de mpositors de tots els temps. Sem I presentació a càrrec dlQ1as1 P1Aol. StRl.IOZ, HECTOR: Obertura "El CimaYill romà", op. 9. Orqueslra Nacional Escocesa. Oir.: Alexander Gibson. (10m). 8RAHMS. JOHANNES: Simfonia n. 1, ~68. ~uestra Simfònica de la Ràdio de la NDRd'Hamburo Oir: Günler \Yand. (44m). Df VISE E, ROBERT: Suite per a tiorba, en do m Hop~nson Smith. (14m). SltNHAMMAR, WILHELM: Concert Pilla plano I orqueslra n. 1 (Versió original). Mats Wldlund. Orquestra Alharmònica Reial d'Estocolm. Dir.. Gennady Rozhdestvenski. (47m). STRAUSS, JOHANN: Dues àries de Dia Aedermaus. Jeenner Larmore Orquestra Nacional Gol-fesa Oir.: Carlo Rizzi. (7m). DVORAK, ANTONIN: Trio amb piano n.4. 'Dumky", op. 90. Tii> Borodfn. (36m). 12.18 GRANS INTEGRALS P.14iitzat per Ra1mon Colomer 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetals ~rafiques aparegudes al mercat. a~ec de Montse Aguilera 14:00 BUTLLETí DE NOTICIES 14:04 ENTREClASSICS 8d<J adia de l'actualitat ~~"JSJr.atRealitzat per Xavier Chavarna. tS:OOUN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra 15:30 SO DE COBLA . ~música lles activitats dei món P~ CObla, Realitzat per Ignasi I. 16:ll5 AFONS ~lS CLÀSSICS DEL SEGLE XX temàtic de Catalunya MÚsica. SRITTEó 1Presentació: Eulàlia Benlto. de florsN• BENJAMIN: Cinc cançons Co¡ • Op, 47, Ga:dMonteverdi Oir.: John Eliot 1ner. (11m) SeS: -- ' POULENC, FRANCIS: "Concert campestre", FP49 Pascal Rogé, clavecí. Orquestra Nacional de França. Oir.: Charles Duto1t (25m). BOULEZ. PIERRE: Esclat, per a 15 instruments. (1965). Ensemble lnterContemporain. Oir.: Pierre Boulez. (10m). 17:00 BUTLLETi I AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l ' OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI i AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VIctòria Palma que presenta Pilar Sublrà. ANOERSSON, KRISTER: "Magpie's nest". Krister Andersson, saxo tenor. Esbjorn Svensson Trio. (7m). HAYON MICHAEL: Quartet de corda, p 122. Quartet Sonara de Frankfurt. (9m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: Fuga en Do M, BWV 952. Glenn Gould, piano. (1m). USZT. FRANZ: Mort d'lsolda, S 447. Leslle Howard, plano. (7m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Sonata per a flauta de bec en si bemoll M.• HY 418. Miirion Verbruggen. flauta. Ton Koopman. clavecí. Jaap Ter linden. violoncel. (6m). HOTIETERRE, JACQUES: "Roques, sou sordes", en sol menor, per a flauta travessera i baix continu. La Trio Roayl. (9m}. GARRETI. KEITH: "Wooden steps" Kenny Garret, saxo contralt Kenny Kirkland. plano. Nat Reeves, baix. Jet! "Tain" Watts, bateria. (6m). TAR REGA, FRANCESC: Somni. David Ruseli, guitarra. (6m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: "Finale.Spirituoso", 4t mov. de la Simfonia n. 97. Orquestra del Royal Concertgebouw. Oir.: Nikolaus Harnoncourt. (Sm). RUBINSTEIN, ANTON: "Melodia" en FaM. Balazs Szokolay, piano. (4m}. TELEMANN. GEORG PHILIPP: "Grave·. 3r mov. del Concert per a dues trompes en Mi bemoll major, del recull "Música de taula". Capella tstropolitana. Dir.: Richard Edlinger. (3m). NORTH, ALEX: "Qui té por de Virgínia Wooll?, tema principal de la pel.lfcula. National Phllharmonlc Orchestra. Oir.: Jerry Goldsmith. (3m). PARRY, HUBERT: "Sarabanda", de la "Suite anglesa". Capella lstropolitana. Oir.: Adrian Leaper. (3m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Adagio", 2n mov. del Quartet amb flauta, KV 285. Ensemble Villa Musica. (3m). PUCCINI, GIACOMO: "Menta l'awlso", "Storiella d'amare", "Sole e amore" i "Avanti, Uranial" Pllicido Domingo, tenor; Julius Rudel, piano. (13m). MENOELSSOHN. FELIX: Primer moviment de la simfonia n. 5, op. 107 "Reforma". Orquestra Filharmònica de Viena. Dir John Eliot Gardmer. (11m). HENSEN!SILVERS: "Nancy with the laughing face" (Nancy amb la cara riallera). Tele Montoliu, piano. (Sm). STRAUSS, RICHARD: "Nít", fragment d'Una simfonia alpina, op.64. Orquestra Filharmònica Txeca. Oir.: Vladimlr Ashkenazy, (3m). 22:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Obres d'HEtTOR BERUOZ i RICHARD STRAUSS.: BERLIOZ, HEITOR : Harold a Itàlia, op. 16. STRAUSS, RICHARD Don Quixot, op. 35. Uufs Claret. violoncel. Ashan Pillai, viola. Orquestra Simfòmca de Barcelona i Nacional de Catalunya. Dir.: Lawrence Foster. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 2 de desembre del 2000 a l'Auditori de Barcelona. Temporada osc 200012001. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya. 0:30 RAZZLE DAULE El teatre musical• els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMARTS, 1 O DIIUNY DEL200~ 7:00 BUTLLETI I AGENDA Butlleli de notícies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MAnNAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletms informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETII AGENDA Butlletf de notrcles en connexió amb Catalunya lnlormacló. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. RAMEAU, JEAN PHIUPPE: Nais. suite orquestral. Orquestra Barroca Philarmonia. Oir.: Nicholas McGegan. (37m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS. Concert per a piano i orquestra n. 19. KV 459. Rudolf Serkin. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Claudio Abbado. (28m). TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: lnlroducció, melodrama i dansa de "La donzella de neu·. op.12. Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de l'URSS. Dir.: E. SveUanov. (13m). ROSSINI, GIOACHINO: "La morte dl Dldone" (cantata). Mariella Devia. Coro Filarmonico Delia Scala. Orquestra Alarmonica Delia Scala. Dir.: Riccardo Chailly. (22m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Preludi i fuga en FaM, Hess 30. Mendelssohn-Quartett (7m). SCRIABIN, ALEXANDER: Simfonia n. 3, op. 43 "El poema divi. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Frankfurt. Oir.: Eliahu lnbal. (46m}. LULLY. JEAN BAPTISTE: Xacona en Sol M. Musica Antiqua de Colòma. Dir.· Reinhard Goebel. (Sm) 12:00 GRANS INTEGRALS Realítzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE Ci.ASSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realltzat per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 15:30 SO DE COBLA La música i les aclivítats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Beníto. SCHOECK, OTHMAR: "Retrospectiva·. del cicle de lieder ·oas Holde Bescheiden" (La mesura justa), op. 62. Dietrich Fischer·Dieskau, baríton. Mitsuko Shirai, meno-soprano. Hartmut Hi!ll, piano. (16m). BRITIEN, BENJAMIN: Serenata per a tenor, trompa i corda, op. 31. Chrisloph Prégardlen. tenor. Ib Lanzky·Otto. trompa. Tapiola Sinfonietta. Oir.: Osmo Vànskii. (25m). TXAIKOVSKI. PIOTR ILITX: Tres duets op.46. Elisabeth Sóderstrom. soprano. Kershn Meyer. mezzo-soprano. Jan Eyron, piano. (9m). 17:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 lA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda mus1cal de catalunya Música. ¡¡;:¡ ¡;¡;¡¡¡;- ..- ~ ! !I el' ;¡· 223 ñl ..... :::l. e ...., ~ ¡;;¡ ~ i 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~ S' = .... .::;;: a ei' &1" 223 ...... = :s. ....., S' a !fi! ¡¡· :! E 14 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta P1lar Sub1rà. MEYERBEER: Fantas1a per a clarinet i quartet de corda D1eter Klòcker. ConsortJUm Classlcum. (9m). THALBERG. SIGISMONDO: "Adagio", segon moviment del Concert per a plano en fa m, op. 5. Francesca Nlcolosl, piano. (Sm). PUJOL, FRANCESC: Cants de Mallorca. sardana. Cobla Sant Jordi-Ciutat de Barcelona. Oir.: Jordi León. Institut francès de Barcelona. 19/11/1999. (Sm). MUSSORGSKI, MODEST: Obertura de l'òpera "Khovantxlna". Orquestra Nacional Russa. Dir.: Mikhail Pletnev. (Sm). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Rondó per a plano. KV 511. Mitsuko Uchida. (11m). BRAHMS, JOHANNES: "Andante, ma moderato", 2n mov. del Sextet per a corda n. t. op.l8. Membres de l'Amadeus Ensemble i del Quartet Alban Berg Enregistrament fet a la Sala Favart de Paris, el23 d'octubre de 1987. (10m). LIVINGSTONEISYMESINEIBERG: "lt's the talk of the town" de 'The talk of the town" Bennie Wallace. saxo tenor; Jerry Hahn, guitarra: Bill Huntington. baix; Alvin Queen. bateria. (6m). PROKOFIEV, SERGUEI: Sonata per a piano n. 3. Elena Varvarova. (Bm). XOSTAKOVITX, DM ITRI: "Attack", de suite de la pel.lícula "La caiguda de Berlín", op. S2a. Orquestra Simfònica de la Ràdio Belga. Dir.: José Serebrier. (1m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: "Stille amare", ària de Tolomeo. Gloria Bantltelli, contralt. l'Europa Galante. Dir.: Fabio Biondl. (4m). SMETANA, BEORIGH: Pels prats I els boscos de la Bohèmia. poema simfònic del cicle "la meva pàtria". Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: James Levine. (13m). SCHÓNBERG, ARNOLO: "Grave•. de la nit transfigurada, op. 4. Orquestra Filharmònica de Berlín. Dir.: Herbert van Karajan. (7m). WALDTEUFEL. EMILE: Pluja de diamants. vals op. 160. Orquestra Filharmònica Eslovaca de Kosice. D1r.: Alfred Walter. (10m). SISA. "Qualsevol nit pot sortir el sol" Sisa, veu, acompanyat al piano. (6m). 22:00 BUTlLETfl AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de FELIX MENDELSSOHN. DUKE ELLINGTON. PEDRO ITURRALDE. JAVIER FEIERSTEIN, DIZZV GILLESPIE, MIKE MOWER i JORDI CERVELLÓ : Selecció d'obres. Octet "Barcelona Collage". Enregistrament fet per Catalunya Música el18 de setembre de 1999 a l'Auditen del Sucre de Vic dins el marc del Mercat de MúSica Vrva. (121m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 CANÇONS, DE MATINADA les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMECRES, 11 DE JUNY DEL 2003 7:00 BUTlLETÍ I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vwes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLlETÍ i AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAl (Segona hora del programa). 9:00 BUTLlETÍ I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. VIVALOI, ANTONIO: Concert de cambra RV 105. Maríon Verbruggen, flauta de bec. Paul Goodwin, oboè. John Holloway, violí. Dennis Godbum, fagot. John Toll, clavicèmbal Sebastian Comberti, violoncel. (9m). STRAUSS, RICHARD: Quatre últims lieder. Karita Mattila, soprano. Orquestra Filharmònica de Berlín. Dir.: Claudio Abbado. (19m) LE ROUX, GASPARD: Suite per a dos clavecins n. 2. William Ch~stle. Arthur Haas. (Sm). FRANCK, CESAR: Simfonia en re m. Orchestra de Filadèlfia. Dir.: Riccardo Muti. (4lm). BRAHMS, JOHANNES: Marienlieder, op. 22. Cor de la Ràdio de Baviera. Dír.: Colin Davis. (15m). HONEGGER, ARTUR: Rugby, moviment simfònic n. 2. Tonhalle-Orchester Zürich. Dir.: David Zinman. (Sm). TELEMANN, GEORG PHILIPP: Obertura per a dos oboès, dues trompes i corda en Re M . Academy of St. Martin-in·the-Fields. Dir.: Neville Marríner. (16m). RUERA. JOSEP MARIA: "Empúries" quatre poemes simfònics per a orquestra i cobla. Orquestra Ciutat de Barcelona Cobla Ciutat de Barcelona Dir.· Antoni Ros Marbà. (41m). 12:00 GRANS INTEGRAlS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plñol. 16:05 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.l'espai temàtic de Catalunya Múslca.Selecció I presentació: Eulàlia Benilo. SATIE, ERIK: "Carnet d'esqulsses et de croquis" (Bloc d'esboços i de croquis). Pascal Rogé. piano. (7m). TXAIKOVSKI. PIOTR ILITX: "Sis fragments sobre un sol tema", op.21. Viktoria Postnikova, piano. (27m). BLANCAFORT. MANUEL: Camins. Antoni Besses, piano. (15m) 17:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTlLETfl AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. VILLA-LOBOS, HEITOR: Bachianes brasileres n. 5. Barbara Hendricks, soprano. Eldon Fox, violoncel. Royal Philarmonlc Orchestra. Dir.: Enrique Batiz. (10m). VERDI, GIUSEPPE: "11 corsaro". obertura. Orquestra Filharmònica delia Scala. Dir.: Riccardo Muti. (3m). KHATXATURIAN, ARAM: Adagio del ballet Spartacus. Orquestra Filharmònica de V1ena. Oir.: A. Khatxatúrian. (9m). SOLER. TOTI: "Poema de tot l'any", poema de M1que1 Mart! Pol. Cinta Mass1p, veu. Tali Soler, veu i guitarra. (2m). GRIEG, EDVARD: Badnlat, op. 68:2. Orquestra de Cambra Noruega. Dir.: Terje Tonnesen. (4m). ROSSINI, GIOACCHINO: Obertura de l'òpera "li turca In ltalia". Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Claudio Abbado. (Sm). RODGERS/HART: "He was too goOd to me". Shlrley Horn, veu i piano. Enregistrament fet al Teatre del Chatelet, de París, el 7 de març de 1992. (Sm) PURCELL, HENRI: Turn !hou us, O good lord, Z 62. Solistes vocals. Cor del King's Consort. The Klng's Consort. Dir.: Robert King. (7m). TÀRREGA, FRANCESC: Gran vals. Fe~nando Espf. guitarra. (3m). MUTHEL, JOHANN GOTTFRIED: "Adagio", segon mov1ment del concert per a dos fagots. rorda l~:c:t continu. en M1 b M. Musica Al1a Ripa. (10m). SCHUBERT. FRANZ: "Morgengn.-ss• (Petó al mall), lied del c1cle 'La Bef< Molinera•. Andreas Schmidt, barlton. RuooH Jansen. piano. (4m). DVORAK, ANTONIN: Dansa eslava op. n n. 2 (Transcripció d'Oscar Morawetz). Yo Yo Ma, violoncel. ltzhak Pertman. violí. Orquestra Simfònica de BostC!l Dir.: Seiji Ozawa. (Sm). MONONEN: "Meren rannalla' (Al mar), tango. Mattl Salminen, baix. Orquestra Simfònica de Jyvaskyla. Dir: Riku Niemi. (3m). CAMP, MANEL: "Jazz Suite' Joan Garrobé, guitarra. (14m). GUZMAN, JOSEP LLUIS: Cel de pal! Montserrat Torruella, mezzo-soJ)ITo~ Adolf Pla, piano. Jonathan camp~ contrabaix. {Sm). PIAZZOLLA. ASTOR: Bordel1!nl (Arranjament fet per Al Di MeciaJ. Al Di Meola, guitarra. Dino Sal~ bandoneó. Arto Tuncboyacian. percussió. (Sm). 22:00 BUTllETf i AGENDA Butlleti de notícies en connexió r.~ Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya MúsiCa 22:10 ELS CONCERTS OE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de FRANZ JOSEPH HAYilN LUDWIG VAN BEETHOVEN, ERhEST CHAUSSON i ANTONIN DVORAK: Selecció d'obres. Trio Wanderer. CONCERT enregistrat per t:atalull/1 Música el dia 19 de setembre de 1994 a l'Auditori Nacional d'Andof'l Xii FESTIVAL INTERNACIONAl. DE MÚSICA D'ORDINO. HAYDN: Trio amb piano Hob. XV:27. BEETHD~~ Trio amb piano op. 1 n. 2. CHAUSSON: Trio amb ptano op.l (123m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. SeleGQÒi presentació: Alfred Celaya 0:30 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX! la música dels últims cent atl)~ compartida amb un convidat Ull programa de Carmina MaiWfl'~ PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels últim~ programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emês el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emês el mateix dia. DIJOUS, 12 DE JUNY Dl 2003 7:00 BUTlLETf i AGENDA . a:tt Butlletí de noticies en connexió • Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Mú~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ¡¡ ~ n, lll. 7:05 MATINAL . M;íslea per començar el d1a ~da per Joan ViVes. Recull dobres breus. Inclou butlletins Horrnatius i a~endes musicals. a:DO BUTLLET i AGENDA &11leti de noticies en connexió amb Ca!afunya Informació. Agenda mus!Cal de Catalunya Música. a:o& MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETi i AGENDA Butlletí de notícies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. VEROl, GIUSEPPE: "li finto Stanislao', obertura. Orquestra Filharmònica delta Scala. Di!.: Riccardo Muti. (5m). BRUCKNER, ANTON: Simfonia n. 9 Orquestra Filharmònica de VienaDir: Claudio Abbado (60m). walER. CARL MARIA VON: Trio per apiano, flauta i violoncel, op. 63. kirêle tf!COiet. Bruno Canino. Rocco m~.(21m). OURUflE, MAURICE: RèQuiem, op. 9 C!a'Ma Bartoli, mezzo. Bryn Terfel, toix bañton. Cor i orquestra II'.I'Accademla Nazionale di Santa &da. Oir- Myung-Whun Chung. [38m). GRANADOS, ENRIC: El amor y la muene (Goyescas). AdoH Pla, piano. (13m) HINDEMITH, PAUL: Kammermusik n. 5, op. 35 n. 4 (Concert per a viola i gran orquestra de cambra). Paul Cortesa. Philharmonia Orthestra. Dir.: Martyn Brabbins. (21m). 1Z:OO GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presantació de les últimes novetats diSCOgràfiques aparegudes al mercat, acàrrec de Montse Agullera 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE ClASSICS El dia adia de l'actualitat mtJSicaJ.Realrtzat per xavier Ctiavama 15:110 UNMÓN DE MÚSIQUES P.:a&it per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la música i les aCtivitats del món de 3CObla. ReaJrtzat per Ignasi PilloI. 1&:05 AFONS ~VEUS DEL SEGLE. t:espal litt;tic de GataJunya Música. ~ó i Presentació: Eulàlia Benito. MaHJta 17:00 BUTLLETf i AGENDA de noticies en connexió amb unya Informació. Agenda musicat de Catalunya Música 17:D5 LA TARDA DE L'OIENT Ptog:amacló realitzada a partir de tes P!llciOns dels nostres oients. ~en~cló acàrrec d'Olga Cardús. ·00 BUTLLETI i AGENDA de notícies en connexió amb unya Informació. Agenda IIIUsicat de Catalunya Música ~~lRANSMISSIÓ EN OIIÍECTE T•mpo l~RAN TEATRE DEL LICEU ~ 2002-2003 :ell :etl WAGNER, RICHARD: ·oas Rheingold" (l'or del Rin). Falk Struckmann. Roland Wagenführer. Elisabete Matos. Lioba Braun. Günter von Kannen. Francisco Vas. Andrea Bonig. Kwanchoul Youn. Wolfgang Rauch. Jeftrey Dowd. Cristina Obregón. Francisca Beaumont, entre d'altres. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Dir.: Bertrand de Billy. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 JAZZ AL CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dta. DIVENDRES, 13 DE JUNY DEL 2003 7:00 BUTLLETf i AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de notrcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI i AGENDA Butlletl de notrcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Jgnasi Piñol. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Obertura de "Mitridate, Re di Ponto•, òpera en tres actes, KV 87fl4a. Les Talens Lyriques. Oir.. Christophe Rousset. (6m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Martern aller Arten" (Tortures de tota mena), ària de l'acte segon 11el slngspiel "El rapte del serrall", KV384. Natalie Dessay, soprano. Orquestra The Age ol Enllghtenment. Dir.: Louis Langrée. (9m). RAKHMANINOV, SERGUEI: Vocalise, op. 34, n. 14 (Transcripció feta pel mateix autor per a veu i orquestra). Natalie Dessay, soprano. Orquestra Simfònica de Berlin. Dir.: Mlchael Schonwandt. (5m). CHAVEZ, CARLOS: Simfonia n. 2 "Simfonia lndla". Orquestra Filharmònica de la Ciutat de Mèxic. Dir.: Enrique Batiz. (12m). DVORAK, ANTONIN: Concert per a violoncel op. 104. Yo Yo Ma, violoncel. Orquestra Rlharmònica de Nova York. 01r.: Kurt M~sur (40m). HANDEL, GEORG FRIEDRICH: Anthems de la Coronació. Cor del King's College de Cambridge. Orquestra de Cambra Anglesa. Dir.: David Willcocks. {40m). SCRIABIN. ALEXANDER: 24 preludis op. 11. Evelyne Dubourg, piano. (33m). MONTSALVATGE, XAVIER: "Desintegració morfològica de la Xacona de Bach". Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya. Oir.: Edmon Colomer. (13m). 12:00 GRANS INTEGRALS ReaJitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realitzat per xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jord1 Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla Realitzat per ignasi P1ñol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. t:espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. Edmon Colomer PLADEVALL, JOSEP MARIA: Cadència. London Sinfonietta. Dir.: Edmon Colomer. (9m). BROTONS, SALVADOR: "Stabat Mater", op. 73. Joana Llabrés, soprano. Josep Pieres, baríton. Coral Càrmina. Cor Lieder Càmera. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Oir.: Edmon Colomer. (37m) 17:00 BUTLLETI i AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L' OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús.. 20:00 BUTLLETI i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. ANÒNIM: "La complanta de l'alba", "Els ulls que estimo•, tradicional de Grècia Angéla. (7m) VALCARCEL, THEODORO: Dansa del combat. Alberto Ureta, piano. (4m). TOST!, PAOLO: "Vorrei morireil" (Voldria morir). "Trlstezza" (Tristesa), dues cançons. Joan Pons, bariton. Kamal Khan, piano. (Sm). MILHAUD, DAR IUS: "Vif el cinglant", primer moviment de la Simfonia n. 5, op. 322. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Basilea. D1r.: Alun Francis. (9m). CHARPENTIER, MARC ANTOINE: Les quatre estacions (tardor). Françoise Semellaz i Noémi Rime, sopranos. Le Parlament de Musique. Dir.: Martin Gester. (6m). SCHUBERT, FRANZ: "Tema i variacions· (4t mov.) del Quintet "La truita", 0.667. Components del Quartet Takacs. Andreas Haelliger. p1ano. Joseph Caver, contrabaix. (Sm). GLAZUNOV, ALEXANDER: Vals de concert n. 2, op. 51. Orquestra Simfònica de Bamberg. D1r.: Neeme Jàrvi. (10m). MORGAN, THOMAS: Mr Henry Purcell's Farewell Tune, oda per la mort de Henry Purcell. Ruth Holton. Rogers Covey-Crump. Charles Daniels. Simon Birchall. The Parley ol Instruments Baroque Orchestra and Cholr. Dir.: Roy Goodman. (3m). CHAPf, RUPERTO: "Romanza", de la sarsuela La Bruja. Alfredo Kraus. Orquestra Simfònica de Barcelona. Dir. A.Ros Marbà. (3m). ELGAR, EDWARD: "Allegro. Moderato. Allegro ma non troppo" quart moviment del Concert per a violoncel i orquestra, op. 85. Jaquetine du Pré, violoncel Orquestra de Filadèlfia. Oir.: Daniel Barenboim. (12m). COTÓ, ALBERT: El escàndalo. polca Orquestra de Cambra de l'Empordà. Oir.: Carles Coll (5m). CANO, JOSE MARIA: ïe quiero morena" del drama líric "Luna·. Pl~cido Domingo, tenor. Orquestra Simfònica de Londes. Dir: José Maria Cano. (5m). MAHLER, GUSTAV: "Allegro energico ma non troppo", fragment del1 r mov. de la Simfonia n. 6 "Tràgica". Orquestra Nacional de Fraflça. Dir.: Bernard Haitink. (5m). O'CAROLAN: Caroian's lavorite jig. Patrick Ball, arpa celta. (3m). BEETHOVEN, LUDWIGVAN: Obertura Coriolà, op. 62. Orquestra Filharmònica de Berlín. Dir.: H. von Karajan. (9m). LLACH. LLUfS: "Pafs petit". lluís Llach. Laura Almerich. Manuel Rabinad. Quico Rodríguez. Lluís Ribalta Jordi Armengol. (5m). 22:00 BUTllETÍ i AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya Obres de WOLFGANG AMADEUS MOZART MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Sonata per a violí i piano, KV 379, KV 296, KV 301 i KV 454. Sara Esternien, violí. Leonardo Bartelloni, piano. CONCERT enregistrat el dra 22 d'abril de 1996 a l'Auditori de la Caixa de Sabadell. CICLE XARXA DE ClASSICA A CATALUNYA. (107m). BDK00135 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya 0:30 HIDROGEN El programa de tes noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. ....¡¡;s ¡¡;.sl i» a e;- ¡¡· 223 ~ ~. ¡¡;;. e = ...... sr ~ -= 15 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetictó del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. : ~ ...a ¡¡· ¡¡¡¡- , 223 ~ ~ a fi!l ¡;¡· ;¡ ~ = IU DISSABTE, 14 DE .IUNY DEL 2003 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona l presenta Montse Agullera. 10:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals i Pere Andreu Jariod 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació mustcal. Guió i realització: Pere Burés i Àlex Robles.Repettcló del programa emès dijous passat 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presehta Carmina Malagarriga. JANACEK, LEOS: Andante con moto, allegretto, últim moviment de la Sinfonietta. Orquestra Filharmònica Txeca. Oir.: V~clav Neumann. (7m) DEBUSSY, CLAUDE: Sonata en sol menor per a violí i piano Jacques Thlbaud, violf. Alfred Cortot. plano. (12m). HEINICHEN, JOHANN DAVID: Pastoral en La M. Musica Antiqua de Colònia. Dir.. Relnhard Goebel. (Sm). BERNSTEIN, LEONARD: GospelSermon de la Missa. The Norman Scribner Cholr. The Berkshlre Boy Choir Stage Musiclans. Dir.. Leonard Bernsteln. (5m). MENDELSSOHN, FELIX: Primer moviment de la simfonia n. 5, op. 107 "Reforma". Orquestra Rlharmònica de Viena. Dir.: John Ellot Gardiner. (11m). GAY/PEPUSCH. "Would you have a young vlrgin". de l'òpera del Captaire Patrizia Kwella, soprano. Paul Eliot. tenor. The Broadside Band. Oir.: Jeremy Barlow (Sm). KROMMER, FRANZ: Tercer moviment del Concert per a oboè i orquestra. op. 52. Sarah Francis, oboè. The London Mozart Players. Dir.: Howard Shelley. (Sm). 14:00 ENTRE CLÀSSICS DIUMENGE, 15 DE .IUNY DEL 2003 6:00 A FONS EL CICLE DE LI ED. L'espai temàtic de Catalunya Mústca. Selecctó i presentació: Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès dimarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte. 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Agullera 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. PRAETORIUS, MICHAEL: Quem pastores laudavere. El Cor de la Catedral de Westminster. The Parley of Instruments. Oir.: Peter Holman I Mark Caudle. (6m). TELEMANN, GEORG PHILIPP "Warum verstellst du die Gebarden?" (Per què estrafàs els gestos?), cantata pel tercer diumenge després de l'Epifania per a tenor, oboè obligat i baix contmu, n. 6, TWV 1·1502. Fritz Wunderhch, tenor. Wolfgang Meyer, violoncel. Hermann Wedermann. clavicèmbal. Fritz Otscher, oboè. Oir.· August Langenbeck. (17m) BACH. JOHANN SEBASTIAN: Magniftcat en Re M. BWV 243. The Sixteen Dir.· Harry Christophers. PROGRAMACIÓ DE NIT (27m). 11 :00 EL GRAN SEGLE Repetició dels últims programes El programa de música antiga 0:00 CANÇONS, DE MATINADA realitzat per Joan Vtves Les cançons d'avui i de sempre. 12:03 PENTAGRAMA Realitzat per Albert Mallolré. Repetició del programa emès dimarts Programa de divulgació musical. Guió I realització: Pere Burés i Àlex passat Robles.(Reemlssió de programes 1:00 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? d'arxiu). La música dels últims cent anys, 13:00 ELS GUSTOS REUNITS compartida amb un convidat. Un Una selecció de Montse Aguilera que programa de Carmlna Malagarriga. presenta Carmina Malagarriga. Repetició del programa emès VERDI, GIUSEPPE: Obertura de dimecres passat. l'òpera "Aïda". 2:00 A TOT COR Orquestra Simfònica de Londres. El programa de música coral realitzat Dir.: Claudio Abbado. (11m). per Marc Canals i Pere Andreu QUIROGA, MANUEL: "Ojos verdes" Jariod. Repetició del programa emès Carles Trepat, guitarra. (4m). el mateix dia. BACH, JOHANN SEBASTIAN; 3:00 El GRAN SEGLE Andante sostenuto de la sonata per a El programa de música antiga viola n. 3, BWV 1003. transcrita per realitzat per Joan Vtves. Repetició del Leopold Stokowski. programa emès el mateix dia. AII·American Youth Orchestra. Oir.: 4:00 CATALUNYA JAZZ Leopold Stokowski. (7m). Un programa d'Aiben Mallofré. MUSSORGSKI, MOlEST: Una ni1 Repetició del programa emès el sobre la muntanya pelada. (Adaptació mateix dia. de Rimski·Korsakov). 5:00 NOU PUNT NOU Orquestra Filharmòntca de Los Presentació de les últimes novetats Angeles. Oir.: André Previ n. (11m). discogràfiques aparegudes al mercat. PURCELL, HENRY; Love, lhou cansi a càrrec de Montse Aguilera. Resum hear, lho'lhou art blind, Z 396. dels millors programes de la setmana Charles Daniels, tenor. The King Consort. Dir.: Robert King. (Sm). passada. Resum setmanal de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Reafrtzat per Xavier Salvà. Repetició del programa emès dilluns passat 17:00 GRANS OBRES Selecció i presentació a càrrec de Raimon Colomer. SCHUMANN, ROBERT: Oas Paradles und die Peri, oratori op. 50. Edda Moser. Regina Marheneke. Brigitte Fassbaender. Nlcolai Gedda. Aiva Tripp. Cor Musikverelns i Orquestra Simfònica de Oüsseldorf. Oir.: Henryk Czyz. (95m). MAHLER, GUSTAV: Simfonia n. 9. Orquestra Rlharmònica de Viena. Dir.: Claudio Abbado. (SOm). 20:03 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina 21 :03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. 22:00 SOLISTES L'entrevista conduïda per Joan Vives. 23:00 El CLUB 49 La música vista pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Concert per a trompa i orqutStra r 2, KV 417 Barry Tuckwell. Orquestra SimfOoic! de Londres. Oir.: ~eter Maag HS:ni 14:00 ENTRE CLASSICS Resum setmanal de l'actua:•tat muslcai.Realitzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiQU!S. Realitzat per Albert Reguanl Repetició del programa emès el divendres passat. 17:00 UNA TARDA A l 'ÒPERA Realitzat per Jaume Radigales Shakespeare I l'òpera BRITIEN, BENJAMIN: "A Midsummer Nighl's Dream• (El somni d'una nit d'estiu), òpelíl en tres actes, Alfred Oeller. Elizabeth Harwood Stephen Perry. John Shirley-llUilt HeIen Watts. Peter Pears. Cors de Oownside i Emanuel Schoois. Orquestra Sintònica de londres. Dr. Benjamin Britlen. (144m). 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Maflolré. 22:00 ASSAIG GENERAL El programa documenlal de~ Música. Una proposta realitZam re Raimon Colomer i Joan Vrves. 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els muSlt$ nous i retrobar-nos amb els d3sS.!S de sempre. Selecció 1presentaciÓ a càrrec d'Alfred Celaya. 0:00 MÚSICA rNTIMA L'espai cambrístic que seleccionat presenta Pilar Subirà, PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'aVui a Catalunya Música Realitzat per Caries l obo. Repeti~ del programa emès dijous pas~t 2:00 MAGNIFICAT El programa de música rellgiosaQ.t selecciona i presenta Raimon Colomer. Repetició del proglílma emès el mateix dia. 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga. . realitzat per Joan Vives. Re¡¡etxlOil!! programa emès el mateix dia 4:00 CATA.LUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa eméS el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes ~tl!S discogràfiques aparegudes atll'.<ltt a càrrec de Montse Aguileta R1$1Pll dels millors programes de la~ passada. PETICIONS I> E LA TARDA DE L'O IENT: TrlHon: 93-202-35-35 Fu: 93-306-92-01 E-M11il: tarda<h•loirmCratradio.,'tlm ~rt<¡\l~nr~u <lt Cu.'~ht.nya Mú•ic• ptr romo"'!uu (fln: Baix El>...,, i\lon~>il I ~hf-ra d'Ebr~: 102.5. Trrra \Ito: '17.3. Priorall 92 ..2. Ah Camp. Baix Camp. 8tri> p~ l OS •.J.. BtWC Penecl..,: 105.9. Garri¡;u~•. Noi(14Ua, Pla d'I r~o·U, So¡rarra, l¡r¡crill l:rp;~D: 91.9. Garraf: 9 1.9. Alt Pen.dllf. ·~ ¡, 102. 1. Baix UobreJ~at. Baredonb, VaUèa Ooeidental i VaU~. Ori•nllll: 101.5. \ lart'•ntet 96.1i l 01.5. O.Ona: 100.5. Sol•onèo: 89.~. Gi"""" ' l'il l'Eotony: 9(>,7 . ._. S•ha: 96. 7/88.7. Baix Empordlt: 87.8/96. 7. Ah Empordà i Ro··~Uti: 90.8/87.6193.7196.7. Garrotu: 91.1. RipoDèa: 100.5/105.8. ~ __88. I. \ h h~trU: 88.6. P..U..... Juuà i PaUan Sobirà: 88.6. Val d'Antn: 92.8/101 .2. Conrad~ Barbrro o 1 orr11fWn~<: i 16 B•~"dà: L 'OBRA MAG N A WAGNERIANA Lectures de la Tetralogia gairebé un segle i mig de la seva estrena, el vast món estètic de la Tetralogia wagneriana continua sent un pou sense fons pel que fa a abastar el seu immens cabal dè contingut. En un ambient de clara tradició i proclivitat wagneriana com és el barceloní, tota proposta d'alguna obra del compositor alemany supo. sa sempre un plus d'interès notable. Ara aquesta proposta és, ni més ni . menys que la versió completa de l'esmentada Tetralogia, pedra a.ngular del temple creatiu del seu compositor. I el fet que es materialitzi en dues temporades no lh resta, tan sols en pondera el seu interès. Wagner continua sent, doncs, un gran desconegut. I l'esmentat con- junt del seu opus, consegüentment, continua omplint de preguntes. El Tema que oferim en aquest número no pretén ser res més que un nou intent de trobar respostes solvents i elaborades a aquest oceà qüestionador i seductorament fibladar de les nostres sensibilitats al qual ens referim de manera genèrica. D'una banda, en la consideració oberta dels trets motrius, ideològics i psicològics de la figura i de l'obra del compositor. I de l'altra, amb la immersió en una pedra tan angular del seu ideari estètic com és el leitmotiv. En tot cas, en un tema com aquest, no podem oblidar que noves respostes també obren noves preguntes, tot confirmant d'aquesta manera la grandesa de l'obra a la qual ens estem referint. 27 267 Was keinem in Worten ich künde ... Consideracions sobre la música de la Tetralogia "Wns keinem in Worten ich künde unausgesprochen bleib es denn ewig" (ALLÒ QUE NO DIC A NINGÚ AMB PARAULES QUE QUEDI PER SEMPRE SENSE PRONUNCIAR) (La Valquíria, n dels aspectes més destacats de la tècnica de composició que Wagner va desenvolupar amb el Ring és el seu ús dels Leitmotiven (motius conductors!. Reconèixer-los, classificar-los i fer-ne el seguimeru a història de la música no coneix un projecte tan ha estat la base de molts comentaris analítics d'aquesta obra ambiciós ni dut a terme amb una determinació (i, és clar, d'altres de Wagner). És lògic que sigui així, pertan admirable com la creació de Der Ring des Niquè el material temàtic de Ja Tetralogia està format perunz belungen (L'Anell del Nibelung), l'obra dramàtigran quantitat d'idees musicals, d'una varietat i plasticitat ca amb la qual Richard Wagner va voler posar en escena fascinants, presentades en successions i combinacions semi en música tot un món, des de Ja seva albada innocent fins a la decadència i destrucció entre flames purificadopre renovades de les quals resulta un discurs d'una lògi~ poderosa i plenament convincent en la seva adequació a l'arres. Com és prou sabut, l'any 1848, poc després d'acabar gument dramàtic i a les necessitats de l'estructura musical la composició de Lohengrin, Wagner ja va fer un esbós en prosa per a una obra basada en la Cançó dels Nibelungs. Però una anàlisi temàtica completa del Ring no ha estat encara realitzada d'una manera prou satisfactòria. Les clasEl que havia de ser un únic drama, amb el títol de Siegsificacions de leitmotiven que són encara en circulació oo frieds Tod (La mort de Sigftid), es va veure ampliat a dos, semblen haver avançat substancialment sobre els treballsdt amb Der junge Siegfried (El jove Sigfrid), i, finalment, a Hans von Wolzogen. Els motius conductors de la Tetralo~a quatre amb l'afegit d'un pròleg, Das Rheingold (L'Or del formen una xarxa d'una complexitat sense precedents ila Rin), i una primera jornada, Die Walküre (La Valquíria). seva simple catalogació i la identificació en cada aparició Les jornades segona i tercera van rebre els títols definitius de Siegfried (Sigfrid) i Gotterdiímmerung (El crepuscle dóna una idea equivocada sobre Ja seva veritable naturalesa: es confon el que seria el tema remidels déus). Les colossals dimensions que niscent amb els vedtables leitmoti1'err. va prendre d'aquesta manera la TeAquests no tenen la simple funció d'astralogia, acabada 28 anys més tard i LES CLASSIFICAsenyalar l'aHusió a una idea o la presènestrenada en la seva versió completa CIONS DE leitmotiven QUE cia d'un personatge, sinó que, com avel'agost de 1876 a Bayreuth, serien en ritables motius simfònics, és d'ells que SÓN ENCARA EN CIRCULAsi mateixes anecdòtiques. si no fos pel sorgeix el total de la construcció ml!li· problema que plantejava el fet de basCIÓ NO HAN AVANÇAT cal. Les seves relacions motiviques, 1t< tir una estructura musical coherent en SUBSTANCIALMENT SOBRE seves transformacions, les seves combiuna escala temporal desconeguda fins ELS TREBALLS DE VON nacions contrapuntístiques, etc. exi~­ aleshores. WoLZOGEN. xen una veritable anàlisi que vagi meAbans de considerar Ja música, cal enllà de la llista, del caràcter de ·¡a~ fer-se càrrec de l'abast de la feina inita de visita" per a cada personatge ambQ'~ cial que va representar integrar en un arDebussy va caricaturitzar-los. De nou, una de les eines~ gument escènic acceptablement sòlid personatges i elesedoses i útils ens ve de Cooke: l'enregistrament per a~­ ments dramàtics que provenen dels origens més diversos: ca de la seva conferència amb il·lustracions musicals sobri des de l'èpica germànica medieval i Ja mitologia escanla qüestió és des de fa anys al mercat en CD (i n'ha apartdinava fins al conte infantil (el desenllaç de la tercera escena de L'Or del Rin es basa sens dubte en El gat amb gut recentment la versió doblada al castellà). . . , Per exemple és fonamental reconèixer l'existencm dUt botes i l'argument de Siegfried és anàleg al d'En Joan sentema "de l'aneÚ" i d'un tema "del Walhalla", caracteritza!! se por). La lectura de la monografia de Deryck Cooke 1 saw the world end, malauradament fragmentària, dóna per cert no solament pel seu perfil melòdic, sinó per la _~e~• una informació exhaustiva sobre les fonts en què es va baidentificació amb determinats timbres (els sinistresclann~ sar Wagner. L'apassionant obra de Cooke havia d'inclouen moviment paral·lel i el cor complet dels ins~ru~ents ~ re el que prometia set l'estudi més complet d~ la mú¡;ica metall, respectivament). Però igualment essencuu es ~cer. dc la 'tetralogia, però la mort prematura del musicòleg dar que el compositor fa sorgir (interludi entre les.due>pn "auanglès ha fet que ens en quedi sols un magnífic article premeres escenes de L'Or del Rin) el segon com a denva.cto '" Hminar. di ble del primer: un procediment directame~t _muslc:n El conegut principi estètic formulat per Wagner segons devé interpretació dramàtica; la tenebrosa mag~a de I tJ i la brillant fortalesa dels déus són aspectes de la matet el qualla música havia de deixar de ser, en I'"Obra d'Art del Futur", una finalitat en ella mateixa per esdevenir-hi -d 0cosa, el desig de poder. Molt sovint els temes tenen una motivació inicial e\1 e · un mitjà, no s'ha de confondre de cap manera amb la L 223 28 268 ACTE SEGON, ESCENA SEGONA). subordinació de Ja música al text. El text és també sols un mitjà més d'expressió del drama i Ja seva funció és apel·lar a l'enteniment per plantejar una situació ''purament humana" i dur-la al punt crític a partir de la qual ja sols pot ser expressada amb música. L'objectiu de les obres escèniques de la maduresa de Wagner és l'expressió del drama, peròd~ tal manera que sols és possible fer-ho mi~ançant la música. U pa :j qv ca pe Ri (rr; tei sej el de ie titl e (et qJ 31T est int w ~~J 1lJl lat 18lel 1es ~e .a. Esb6s per a In primern escenn de L'or del Rin present que l'ús de tècniques "progressistes" no tenia per a Wagner un interès en si mateix: al costat de pàgines atonals per moments (l'envelliment dels déus al final de la segona escena de L'Or del Rin), el compositor es recrea també en la sonoritat de la tonalitat més senzilla, des de Ja ingenuïtat pentatònica de la música de les Filles del Rin fms al Do major esclatant sense reserves del final de Siegfried. Amb la música per a la Tetralogia Wagner va haver d'assolir una nova expressió musical per a la mateixa noció del pas del temps. Quan el tema de "les pomes de Freia", la fruita que dóna la immortalitat als déus, presentat pel gegant Fafner en la segona escena de L'or del Rin, és recuperat per Waltraute, l'angoixada Valquíria que vol advertir la seva germana Brunilda dc les desgr·àcies que succeiran si no toma l'anell al Rin en el primer acte d'El capvespre dels déus (11oldas Apfel rührt er nicht an ... ), la sensació que s'està recordant quelcom que prové d'un passat remot no ve del fet de tractar-se efectivament de la recapitulació d'una idea musical coneguda (en el millor dels casos) força hores abans, sinó de la manera que Wagner tracta el so musical: la melodia ha canviat del mode major al mode menor i és tocada per una parella de trompes amb sordina sobre el redoblar del timbal que forma una contradictòria dissonància. Alberich llança la seva maledicció i apareix el tema "de la maledicció de l'anell", entra en escena Hunding i l'acompanya l'aspre htema de Hunding". Però a mesura que avança l'obra, i d'acord amb els principis del drama wagnerià, els er fer realitat un edifici musical d'aquestes protemes agafen significats sempre més complexos, fms al punt porcions, Wagner va haver de comptar amb un que les seves aparicions arriben a semblar tenir una justifinou compromís dels intèrprets. Deixant al marge cació purament musical. Per exemple, el Tamhelm (l'elm de les exigències que planteja una sola de les parts poders màgics fabricat per Mime) és assenyalat a L'Or del de la Tetralogia (per no parlar de la seva representació Ri11 amb una misteriosa frase de les trompes amb sordina en quatre vetllades seguides, com ho volia el compositor (més definida pel timbre i l'harmonia que no pas per la mai es du a la pràctica si més no a Bayreulh, amb un eventeixa melodia) i quan l'objecte apareix o és esmentat en el tual descans entre dues jornades) per a instrumentistes ~egon acte de Siegfried i el primer d'El capvespre dels déus, i per al director de l'orquestra, els déus i els herois, els el leitmotiv intervé de manera lògica. Però per què, després nans perversos i els gegants temibles necessiten nous ti~ela partida de Sigfrid i Gunther, quan Hagen es queda sol pus de cantants que estiguin a l'alçada del repte no sols tcomença a revelar als espectadors la seva veritable idende la resistència física imprescindible, sinó de la comtitat (Hier sitz'ich zur Wacht), és la sucprensió activa de tots els aspectes mucessió d'acords vinculada al Tarnhelm sicals i psicològics de personatges (en una nova variant) el que toca l'ot·l'ànima dels quals es veu sotmesa questra? Per què la bellíssima melodia a transformacions d'un abast imEL GRAN MONÒLEG amb la qual Fricka plora en la segona mens, provocades per esdeveniescena de L'Or del Rin els seus frustrats DE WOTAN DEL SEGON ments de magnitud còsmica. Per intents d'assolir la felicitat domèstica posar un sol exemple: el gran moACTE DE La Valquíria És IHerrliche Wo!mung, wonniger Hausnòleg de Wotan, protagonista màL'ESCENA CRUCIAL DE ralli. .. ) reapareix en el tercer acte de xim del Ring, en el segon acte de Siegfried quan el protagonista guanya TOTA LA Tetralogia, SELa Valquíria. Aquesta portentosa amb coratge el cim de la roca on dorm, peça musical, segons Wagner l'esGONS WAGNER. envolt~da pel foc, Brunilda? Cal pencena crucial de tota la Tetralogia sar sovmt en raons més derivades de la (que cal esperar poder sentir senretessitat musical o, millor dit, que el decera, ara que ja sembla definitiva~volu~ament d'aquests temes revela significats nous que ment abandonat el trist costum de realitzar talls en les Se\'a Slmple adscripció a una idea, objecte o concepte no obres wagnerianes). mostra el déu relatant a la seva pot abastar. filla BruniJda els transcendents esdeveniments anteriors al naixement d'ella: el cantar gairebé parlat inicial, pundit que hi ha casos (potser la majoria) en què Ja tuat per leitmotiven que actuen com a citacions, evoluI~e?tJtat d'un tema no ve donada sols per la melodia, ciona pas a pas fins a assolir el llenguatge d'un veritasmo també per l'ha1monia i el color instrumental Wagble discurs simfònic sobre el qual canta un baríton i en eJ qual el desenvolupament i la combinació de temes col ner, :n la Tetralogia, du l'art romàntic del so musical a seu me~ alt cim. N'hi ha prou d'esmentar dues pàgínes orneguts donen lloc al naixement d'altres en un creixement ~u~strals tnoblidables: el preludi a L'Or del Rin basat en un de la intensitat expressiva que arriba fins a la frontera Unte aco d ·1 ' d'allò insuportable. La narració ens ha pe1mès saber d'on tu r 1 1 en el desplegament dc la seva ressonància nave el sohiment de Wotan, però a partir d'un punt és el tei~~ a tempesta amb la qual comença La Valquíria. xit simfònic, l'harmonia, la instrumentació, és, en definigu~t aeg~at q~e. els aspectes més avantguardistes delllentiva, la música el que ens diu amb més eloqüència què s'esfa ,g. amlontc de. Wagner se solen identificar amb el Trisdevé en l'ànima del diví protector dels pactes. f els seus ~~tl"a~b el Pa;sifal), l'audàcia amb què s'aniba als malaments i la seva còlera assoleixen en el cant la categoria en El tmJts del SIStema tonal en la Tetralogia (especialment capvespre dels déus) no és pas menor. Però cal tenir de veritat artística: així és la desesperació d'un déu. P J ~ s'h~ 223 L'Anell: un drama (polític) de fan1ília QuÈ VOL WOTAN? TENIM LA SORT, SI MÉS NO ARTÍSTICA, QUE AQUESTA PREGUNTA SOBRE ELS MOTIUS D'UN DELS PERSONATGES CENTRALS -PER NO DIR EL VERITABLE PROTAGONISTA DE TOTA LA Tetralogia WAGNERIANA- SE LA FA EL MATEIX WOTAN, I ENS LA RESPON EN LA CONVERSA AMB ERDA AL COMENÇAMENT DEL TERCER ACTE DE Siegfried, EN UNS TERMES GAIREBÉ ESBORRONADORS: WOTAN BUSCA LA FI DE L'ESTIRP DELS DÉUS, AIXÒ ÉS EL QUE VOL. per JORDI IBAÑEZ FARNÉS_ otan, doncs, situat al nucli mateix d'un nihilisme omniscient d'arrel schopenhaueriana? La interpretació és vella -la quaJ cosa no vol dir que sigui errònia-, i té el seu origen en el mateix Wagner. que l'explica així en la seva autobiografia. Quan per la tardor de 1854 un amic seu li va regalar El món com a voluntat i representació de Schopenhauer - un llibre que des de la seva publicació sense pena ni glòria el 181 9 gaudia aJcshores d'una revaJoració general i definitiva- , Wagner va sentir ràpidament que aquella obra se li adreçava amb un sentit de l'oportunitat excepcional. Entre altres coses, li va permetre d'omplir de sentit nou el seu ornem a la conversa de Wotan amb Erda que he e· propi desengany revolucionari, que havia omplert d'estranys mental al començament. Erda és la mare de tota la clarobscurs la trama forjada al voltant de l'heroi Siegfried, saviesa. És la figura espectral i teJ.lúrica que ~dver· el redemptor manqué. Perquè una cosa és ser un home desteix Wotan, en L'Or del Rin, de la maledicciÓ que orientat i una altra és ser un pessimista que sap el que vol. acompanya l'anell: la renúncia a l'amor i, per tant, associada I això és el que li va permetre la lectura del gran llibre de a aquesta renúncia, la destrucció de tot el que viu. Er9aa~· Schopenhauer: orientar-se i de retruc donar nom i sentit reix al previous evening com una saVIesa m· metafísic a la fondària psicològica de Wolacta, que sap què ha de dir i què li vol~o tan, el cap de tots els déus. sentir dir dels seus llavis els qui l'escolt~ A La meva vida, Wagner remembra En aquesta escena central de L'Or del R1~ aquest moment revelador. Irritat primer, L'Anell ÉS UN TEIen què ens trobem ja la figura de W01an en aparença, per les escomeses del filòXIT QUE ENS ABRIGA I grotescament atrapada per un més aviat.pt sof contra les possibilitats d'èxit de tràgic allargament del braç més enllad.: l'home lliure (Siegfried, per entendre' ns), QUE ENS ATRAPA MÉS I la màniga, Erda aconsegueix de posar.!l va reorientar la seva lectura cap al senMÉS A MESURA QUE més no provisionalment, les coses al í-11.: tit tràgic que es desprèn del "coneixeENS HI ENDINSEM. lloc. Excepte l'anell i l'or, que no retorna, ment de la futilitat del món visible", i va les filles del Rin, figures de la natura~ considerar aquest coneixement kinherent migènia i, de seguida també, figur~dc. a tot gran poeta. de fet, a tot gran home" mala consciència de Wotan. El cabdJII dc; (Wotan. per entendre'ns, i ell mateix, Wagdéus dubta aquí entre el seu afany de poder i el seu comproro; ner). "Llavors vaig anar al meu poema dels Nibelungs i amb gran estupefacció vaig reconèixer que això que ara m'haamb l'estirp dels déus. Però en la segona conversa am~E; da ja no dubta. Ja sap el que vol. Vol la fi de la .seva P!l'~ via deixat astorat en la teoria ja feia temps que m'era faestirp. ¿Com es lliga la voluntat de poder dubitativa petO<~ miliar en la meva pròpia concepció poètica." La històtia ra del començament amb aquest desig destructiu al tercer t.:· prossegueix en f01ma d'anècdota. Wagner va enviar a Schopenhauer una còpia del seu poema -el text de la Tetralote de Siegfried, just abans, per cert, de ser humiliat per 8~~: primer i últim home lliure que -compte amb el ~eta gia- amb una simple inscripció que tallava qualsevol diàtambé el seu nét? Erda ja no sap aquí què ha de d1r•.noWF leg: '·Devotament."] Schopenhauer, l'admirador de Rossini, va limitar-sc a observar que aquell home era més bon què vol que sigui escoltat dels seus llavis. Tot el quedtd; ~ tan ho sap. I el que Wotan vol, ella no sap o no ~~sa. lr· · poeta que músic i a fer algunes correecions gramaticals al text. Per això el mateix Wotan li ho diu. Erda no és aqut umca~ 8 Tant sc val. podríem dir. Perquè per al públic de final del una saviesa ancestral rovellada. És també l'antig~f "~ ~ Wotan, marc de la seva filla Brünnhilde, la filla pr. 1 ect.~ segle XIX, la Tetralogia era pur Schopenhauer (posat en lifilla traïdora pel fet d'haver pretès saber millor les mteno ~ ma), quan de fet l'única òpera conscientment schopendel pare que no pas ell mateix. Wotan, d'altra banda, e~~ haucriana que Wagner va arribar a escriure fou el Trista ny. 1 Tant se val, podríem afegir també, perquè: ¿com es pot enles vicissituds de la segona jornada -Siegfried- convef1! ;ap tun "Wanderer", en un vagabund o un viatger que veu tendre si no aquest nihilisme de Wotan, sense el qual, al- W 223 hora, no s'entén res de res de l'argument de la Tetralogia? 1 tant se val, en definitiva, perquè, amb Schopenhauer 0 sensc, Wagner sabia molt bé que el seu poema eJCplicava "el començament del món, i la seva destrucció~, tal com va escriure a Liszt en enviar-li el poema per fi enllestit, l'I I de Cebrer de 1853, molt més d'un any abans d'haver sentit parlar de cap 111òsof que es digués Schopenh~uer. L'Anell és ple de detalls subtils. Es un teixit que ens abri· ga fins a convertir-se en una estranya camisa de força que ens atrapa més i més a mesura que ens hi endinsem, fins que veiem cara a cara la follia del món plantejada en uns tennes tan estlictament "burgesos" -si se'm passa el mot, apropiadissim en aquest context- que, de retruc, quedem guarits per parts iguals dc tot excés d'esperança i de desesperació. Wagner sabia el que es feia: allò que el llenguatge i la trama esquin· cen, ho cus la música; i viceversa. La subtilesa vol dir l'e· quilibri infinit entre els grans blocs i la multitud de detlll~ que en constitueixen la textura i el contingut. ¿No era Al· ban Berg qui parlava del prodigiós detallisme de Wagner? I no es tracta únicament de l'escriptura musical basadaencèHules moriviques que funcionen sovint, per no dir gairebé sempre. com una revelació en paraJ.Iel de l'inconscient dels ptr· sonatges i també, sí, de l'inconscient de les coses i delse!deveniments. en la mesura en què els objectes són produil! per les intencions dels actors. Aquesta escriptura assolei\d seu paroxisme en L'Anell, i converteix el treball de la ¡x¡rtttura en una tasca tan apassionant com arriscada, perquH• oblidar que la música té raons que la raó desconeix. Perola subtilesa a la qual voldria referir-me aquí és més prosaica. I ho dic en el sentit hegelià de la "prosa del món". T qu ~ ~ ~ ~~ ~ ~ d~ del de bla ~, COt ta 1 ~¡ ció tal es u ma de de rip elq IH pi ra~ POd dra. ~~ de les coses del món. En un immens "teòric", vaja. I doncs: ¿ja no s'hi troba a gust, al fastuós Walhalla, la construcció del qual sembla estar a l'origen de tots els seus mals (de tots els seus deutes, si hem dc ser clars)? Wotan no fa cara d'haver trobat mai la felicitat al Walhalla. Potser va ser feliç construint-lo i endeutant-se; però viure-hi i satisfer els deutes i les obligacions maritals amb Fticka sembla ultrapassar el seu sentit de la bona vida. La conversa amb Erda té un paraHel impressionant amb una altra dc les converses decisives que Wotan va tenint durant el pre11ious evening i de les dues primeres jornades -car a la tercera, en El crepuscle dels déus, amb prou reines és un vague i abstracte objecte de sacrificis de les multituds humanes; és a dir, Wotan deixa de comptar per al món, per bé que la seva tasca resti inacabada fins que Brünnhilde, ara sí, per fi, entén quina és la seva missió i l'acompleix; però no anticipem les coses. Em refereixo a Ja conversa amb Fricka. que és el veritable detonant de la catàstrofe. Es podria dir que el detonant del desastre és el robatori de l'or del Rin per part d'Aiberich. Es podria dir que l'endeutament de \Votan amb els gegants que li construeixen el Walhalla rebla el clau del primer desastre, si més no perquè per culpa d'aquest endeutament -la gra nde dette rabelaisiana. que aniba fins als astres- i pel vertigen de Ja voluntat de poder no corre a restituir l'or a les ondines renanes. Però aquesta falta primera provocada per Alberich, i a despit de les nimfes del riu, no sembla que hagués hagut d'impedir que el món continués rodant a grat dels déus sempre i quan Wotan ha&:l.és sabut encabir les seves passions dins la sagrada instituctodel matrimoni, i hagués convertit tola l'ambiciosa i marital transfiguració de l'amor en amorosa acumulació de poder, estalvi i inversió. Per això el veritable desencadenant del dramaés no pas el robatori d'Aibctich, sinó l'alegre prodigalitat de Wotan, que no para dc lamentar-se dels seus "pactes'', la qual cosa demana ser llegida com els seus "deutes". Per això és tan decisiva la conversa -terrible- amb Fricka la seva mullerofi~i~ -i per la qual va perdre l'ull- en el seg~n acte de La V~lqt.llrla, en què Wotan és obligat a sacrificar Siegmund i SJeglinde, uns altres bessons tinguts fora del mattimoni, i a P~nt de llançar-se incestuosament l'un als braços de l'altre. Hi ba un Wotan neguitós però emprenedor abans d'aquesta COnversa. I hi ha un altre Wotan, errabund i savi, però completament.acabat i inhibit, després d'aquesta conversa i de tots els pents desastres familiars que desencadena. No s'entén r~del'a~gum~nt de la Tetralogia si no s'agafa aquesta bara amatnmomal com a punt d'inflexió decisiu. si dic que aquesta projecció és "sincera··. no ho faig per incórrer en categories estètiques relliscosamem ètiques. La presumpta sinceritat de Wagner -que tants crítics han volgut ridiculitzar, començant per Adorno- no és una sinceritat d'ordre moral, i possiblement ni tan sols artística. De fet, no es tracta d'una sinceritat pròpiament dita, sinó d'una confusió prou sincera i profunda per esdevenir extraordinàriament productiva des d'un punt de vista artístic i intel·lectual. Es tracta dc la confusió entre el sentit nov~He_sc de Ja pròpia existència i el sentit -d"una compleXItat macabable- de l'època en què es viu. És la conversió de la pròpia prosa existencial en el Zeitgeist èpic d'una època, un jo individual es confon a si mateix mitjançant les facilitats visionàries de l'art en l'esperit de tota una època. Wagner fa això. I no ho fa, en contra del que sovint es diu. transfigurant el capitalisme i la revolució industtial en mitologia. Aquesta és la part evident i anecdòtica de l'ope1'ació. La vetitable transformació, Wagner la du a terme mitjançant Ja suplantació del nivell col· lectiu pel privat, tot revestint el privat d'una carcassa mitològica que només la música fa suportable -aneu si no als Nibelungs de Hebbel. Però seria un error greu pensar aleshores que l'únic que queda que valgui la pena és la música. Seria com dir que, de Proust, l'únic suportable és el llenguatge. un cop s'ha fet abstracció de totes Ics banalitats socials, sentimentals o passionals que l'omplen. lla comparació de Wagner amb Proust no és, en absolut, forassenyada: tots dos són mestres de la miniatura amagada dins dels grans blocs d'una èpica de la indeterminació. ¿r\o és aquesta la forma com el privat vibra i s'irisa dins les grans tempestes de la història? P er això em temo que la clau per endinsar-se en Wagner és Freud -i Lacan-, però mai jung, per molt que l'aparença mitològica ens indueixi a pensar el contrari. Per comprovar-ho, n'hi ha prou de perdre un parell de tardes en un llibre fascinant però inútil de Robert Doníngton, Wagner's "Ring'' and Tts Symbols (Faber & Faber, Londres, 1963, molt reeditat després). Donington ho llegeix tot en clau arquetípica, tot i que quan topa amb les subtileses de Wotan no té més remei que donar pas a l'individu irreductible fora dc la seva pròpia història. Wagner va demostrar tenir una gran intuïció psicoanalítica avant la feltre quan va qualificar-sc a si mateix de (aller Es-AJeister), joc de paraules intraduible però revelador. Literalment vol dir (vell mestre del Si bemoll). i és una referència clara al preludi de L'Or del Rin i al llarg pedal en Si bemoll major que representa la fluent harmonia de l'origen del món. Però el mateix Wagner ja entenia aquest Es com el pronom neutre del singular, !"'això'·, l'id que Freud posarà poc més de mig segle més tard al lloc de l'inconscient i les pulsions. I Wagner li escriu. a Lluís li de Baviera, sobre aquest Es: u ¿Com em cal interpretar aques- ta paraula que apareix tan so1•int i tan fugaçment, i que segons totes les aparences '!o l'Ol dir re~?( ... ) N~més. quan el murmuri orgullós del mon emmudeix en el Silenci de la nit podem.set!tir !~quest suau clap?teig de la font fa~niliar•. que ens xlllxllle¡a aquest monos1l·lab dolç 1 subfll, es; 1 at~ral':lent, si parlem de deutes i de maldecaps maaleshores l'ànima sent que és tan inefablement gran i omtrimonials provocats pels afers col-laterals d'una vinicomprensilla. que cap altra paraula, per gran i poderoda apassionada. no només pensem en \Votan. sinó sa que sigui, no pot expressar-ho tot tal c~m ho fa a_qu:sta." L'"això'' indefinible que ens empeny 1 ens desfa. Lade .1 fi t.arnbé en Wagner. Però aquí rau, cm sembla, la gran. sa ~ tnJta de l'art, o si més no d"'aquest" nell que es dóna i ens lliga. Wotan v.a ~\pus d art: que Wagner sabés i no sabés tot arribar a saber, encara que fos negati¡.~u~ estaya posant en joc, i que allò que vament, què era el que volia en un mo. Ptrava 1el motivava fossin Ics seves pròment en què ja no podia desi~ar res més. LA CLAU PER EN:contra~iccions, cuites i neguits, sinceSiegrried, convertit en Ja seva caricaluDINSAR-NOS EN WAGP<>ca~pro¡ectat~ damunt la pantalla dc l'èra inconscient, ni tan sols va arribar a política dc l'època del preguntar-s'ho. Freud, però, al final de drama· qe la 1densttat NER És FREUD (r LAla seva carrera, va reformular-ho aixi: ple ar ue .8 modernitat començava a •dcsd g · sovmt sota l'aspecte d'un prosaic cAN), PERÒ MAI "\Vas wi/1 das Weib?'' (Què vol, la do. per . , na?). Pregunta enigmàtica que sovint derama ser de1dfamíl'ta • pero, sense detxar atxo JUNG. del~ e rama genuí de tota una època i nodreix l'art que fan els homes. Wagner · Processos socials que la van marcar. I entre ells. N MA RIO KATONA PETER MARIO l<ATONA HA FORMAT PART DEL JURAT DEL DARRER CONCURS INTERNACIONAL DECANT FRANCESC VIÑAS, CELEBRAT A BARCELONA DURANT EL PASSAT MES DE GENER, ATESA LA SEVA CONDICIÓ DE DIRECTOR DE REPARTIMENT (casting director) DE LA ROYAL ()pERA HousE CoVENT GARDEN DE LONDRES. lA SEVA JA LLARGA TRAJECTÒRIA PROFESSIONAL LI HA PERMÈS CONÈIXER LES ENTRANYES DEL MÓN DE L'ÒPERA, DES DE L'OMBRA DEL DESPATX I DEL TELEFÒN, DES D'UNA PANTALLA D'ORDINADOR O EN LES REUNIONS QUE DEClDIRAN ALLÒ DE QUÈ DESPRÉS PODRÀ GAUDIR EL PÚBLIC ANGLÈS O INTERNACIONAL D 'AQUEST PRESTIGIÓS TEATRE. EL SEU CRITERI A L'HORA D'ESCOLLIR UN CANTANT O DE DONAR EL VISTIPLAU A UNA PRODUCCIÓ NO ES BASA NOMÉS EN TERMES ARTÍSTICS, SINÓ QUE PARTEIX DE LA GESTIÓ EMPRESARIAL DE TOT TEATRE D'ÒPERA I DE LA QUAL ÉS UN EXPERT. L'ofici d'escollir bé els cantants per MÒNICA PAGÈS i SANTACANA ............................................................................................................... ................... ...------... ·Ouin camí va seguir fins a arribar ~un teatre de la categoria del Covent arden de Londres? ta~?~fet, ha estat una carrera bas~recta cap a aquesta feina· en certa manera, va ser ràpida. Vaig' comeww m0 lt ¡ove. . 8 é, de fet vatg . co~· mençar e•·tud' t . . ' , u tan ptano 1 tambe can- I . Els meus pares, tots doant una nuca. s, eren cantants d'òpera i evidentme . ò va ser el factor' més nt' atx fJOrtant que va fer que jo m'intro- ¡111 eluís en aquest món. La meva mare no va deixar de cantar després del meu naixement, però el meu pare va fer una carrera destaçable com a ~e­ nora Alemanya, a l'Opera de Berlin, i va cantar fins passats els setanta anys, bastant gran. Quan em vaig plantejat el que volia fer, als dinou anys, ja estava publicant articles i entrevistes sobre el món de L'òpera en diferents publicacions alemanyes. Aquesta activitat periodística la vaig fer durant alguns anys. Després vaig tenir l'oportunitat d'anar a Frankfurt amb Christoph von Dohnónyi, que havia esdevingut el director titular e/1968, perquè algú em va recomanar i ell va acceptar la meva col·laboració. Vaig estar al seu costat quinze anys, nou a Frankfurt i sis a Hamburg, teatres on vaig anar agafant a poc a poc més responsabilitats en la planificació del càsting i en l'administració artística. Durant aquells anys també vaig poder col·laborar amb Gerard Mortier, l'actual director del Festival de Salzburg. Fins 33 273 ..m•••-••• R E T R Q &'" = .... -=::! = e;- ;;r 223 que el1983, quan Dohnanyi se'n va anar a Cleveland -jo vaig preferir quedar-me a Europa-, em van proposar com a artístic administrator a Londres. Des de llavors he treballat al Covent Garden en els diversos càrrecs de gestió, al costat dels diversos directors i gerents que hi han anat passant. El director musical que hi havia quan vaig entrar era Sir Colin Davis i actualment és Gorgio Papana, que va començar aguesta tardor passada. 1 aquí sóc! Es a dir que m'he dedicat fonamentalment, durant tots aquests anys, al control del càsting i de les produccions del Coven! Carden.. Part de la meva feina consisteix a viatjar molt arreu del món per conèixer nous cantants i noves produccions i poder fer les seleccions adients. Només amb els anys d'experiència he pogut arribar a detectar la qualitat d'una veu o d'un cantant per a una òpera o una altra, enmig d'audicions en què s'arriben a escoltar de vegades vuitanta cantants en. un sol dia, com és en el cas dels concursos com el Francesc Viñas. -Quin factor és el que determina l'elecció d'un cantant? -N'hi ha més d'un. Cal que prevalgui el bon gust en la interpretació, a banda, evidentment, del color de la veu i de la seva tècnica. És absurd pensar que els cantants d'abans eren millors que els d'ara. N'hi ha de bons i de dolents, com sempre, i t'has d'adaptar al que t'ofereix la realitat. El que és imporlanl és saber com s'ha d'escollir. I això només es pot fer amb un gran coneixement de la tradició operística i de la història vocal. Potser, de l'únic que ens podem queixar actualment és que hi ha una certa superficialitat entre els cantants, que no hi ha el pes suficient de l'experiència, del background. -Quin és el model de teatre que té el Covent Garden, en tant que teatre d'òpera públic, en comparació amb d'altres privats de Londres? -El Coven.t Carden està dissenyat com un gran teatre d'òpera internacional, com les grans òperes de tot el món. El que es busca és assolir les expectatives que es demanen a un teatre d'òpera que està entre els primers del món. L'estructura financera es basa en una subvenció petita del govern anglès, que suposa un terç del pressupost total, la resta del qual, en el40 o 45% s'ha d'aconseguir amb la venda d'entrades i un 20%, que va augmentant, s'obté de diner privat, de patrocinadors, que cada vegada estant tenint un paper més important. Tenim el mateix repertori, les mateixes produccions i els rnateixos bons cantants que l'Ò- A T pera de Parfs, si fa no fa. Però la diferència és que l'Òpera de París pot vendre Les entrades a meitat de preu que nosaltres perquè tenen el doble de subl'enció. No té més secret que això. El finançament és el problema bàsic al qual ens hett! d'enfrontar els gestors de teatres. Es difícil trobar l'equilibri, en aquesta estructura financera. Si es produeix la més mínima alteració en el pressupost general de l'Estat, nosaltres ho notem de seguida, perquè si en comptes de ser 16 milions, són 15 milions, aquest milió de menys representa molta despesa. -¿Les produccions pròpies o les coproduccions s'emporten una gran part del pressupost general d' un teatre com el Covent Garden o acaben sent una manera de rendibilitzar les despeses? -Nosaltres tenim unes vint òperes diferents cada temporada, i la meitat, entre vuit i deu, són novetats, en el nostre repertori. És a dir, són produccions que creem nosaltres mateixos o en coproducció amb un altre teatre. Per tant, constitueix un tant per cent molt alt de treball, però creiem que és molt important presentar idees noves, programacions noves i obres noves, perquè malgrat que el públic en general accepti de bon grat assistir a un reyjval infinit de La Traviata o de La Bohème, cal que el teatre es mantingui viu i que es justifiquin els fons públics que ajuden a sustentar-lo. Per això ens veiem obligats a crear, més que a repetir. Per sobre de tot, intentem contractar els millors cantants del món, que no vol dir necessàriament que A l'hora d'escollir un cantant/ cal que prevalgui el bon gust en la interpretació, a banda, evidentment, del color de la veu i de la seva tècnica. És absurd pensar que els cantants d-'abans eren millors que els d'ara. N'hi ha de bons i de dolents, com sempre, i t'has d'adaptar al que t'ofereix la realitat. E l [ dia Ulli l'ia, l'On gor. Per da• i pr hagin de ser els més cars. s[n~ q~1e han de ser les millors veus, srgum]Oves o grans, més cotitzades o!"erf)~­ Si no, no té sentit. També temm molta cura amb els directors que 1•énen. Aquest factor seria, potser, el qued1s· fin giria el Covent Garden de la rel· ta de grans teatres del nró11, perque dóna especial importànc~a al~ seus directors com Colin Davrs, Rrcardo Muti Sil~on Rattle, John Eliot Gar· dine; i tants d'altres de primera fi· la. Pr~curem que no !ti hagi capam· vi en els membres de l'orquestro. fK;· què el seu treball sigui sempreelmf$ fecund possible en cada product~~ I això els satisfà molt i fa que eC¡ també acceptin més de bon grotdi .• V( venir a dirigir. -Pel que fa a la programacJo,q és el que priotitzen en les seves deal cisions? -No ens limitem a un estil 01111 ~ tre a una tradició o una altra. Esp. dir' que procurem aconseguiT· Ullaro·, rietat interessant. fo, perS01!~1111'!'~ no crec que sigui millor o P111°'~ tracta d'una producció modema. sen qui me¡ aixl ~al tm~ jovl COll no~ fid obr mÍ d'ò¡ /aiJ hon ami mol bot~ Iha sisti pec¡ tat t teix alt~ men bust moa R E T R A T PETER MAruo KATONA HA HERETAT EL FÍSIC CORPULENT, PERFECTE PER A L'ESCENA, DEL SEU PARE, UN TENOR HONGARÈS QUE VA CANTAR TOTA LA SEVA VIDA A ALEMANYA. Sr NO Fos PER LA "K" DEL SEU COGNOM, ES PODRIA CONFONDRE AMB UN ITALIÀ, TOT I QUE LES ARRELS ESLAVES TAMBÉ ES CORRESPONEN AMB LA SEVA APARENÇA DE getJtleman EUROPEU. POTSER HA HERETAT DE LA SEVA MARE LA PRUDÈNCIA I L' ORDRE EN EL TREBALL, LA : CONCISIÓ I LA CLAREDAT A ~ L'HORA D'EXPRESSAR-SE, .: BARREJA DE PRECISIÓ ALEMANYA I DE SÍNTESI ANGLESA, ELEMENTS IMPRESCINDIBLES PER A LA INTEL·LIGÈNCIA, SOBRETOT SI s'HA D'APLICAR EN L'ADMINISTRACIÓ D'UNA COSA, SIGUI QUINA SIGUI. LA SEVA PERSPECTIVA PROFESSIONAL DEMOSTRA QUE EL SEU CRITERI ESTÀ DEL TOT AFINAT, I MAI MILLOR DIT, AMB LA SEVA FEINA, DE LA QUAL DEPÈN EL MANTENIMENT DEL PRESTIGI D'UN TEATRE n'ÒPERA DE LA MAGNITUD DEL COVENT GAR DEN, SEMPRE AMB LA VOLUNTAT DE SER AL CAPDAVANT DE L'ÒPERA DEL SEGLE XXI. dicional o avantguardista. Només és una qiiestió de bo o de dolent. Òbviament, cada director musical afal'Oreix una tendència o una altra, segons que s'hi senti més identificat. Però el Coven f Garden, tot i que ca~a vegada hi ha més productors nous r propostes més actuals, encara consen/a algunes produccions antigues que el públic valora molt i que form_en part de la història del teatre. Per arxò insisteixo en aquesta idea d'una programació eclèctica en la qual ~i11guin cabuda proposte~ com la de JOves directors. És a dir, busquem constantment aportar noms nous i 110ves idees. ·¿El públic anglès de l'òpera és tan 6del com el del teatre, en què una o~ra pot estar en cartellera durant mes de vint anys? d':En òpera és diferent. El públic 1:p~r~ sempre està i estarà dividit. h rxoes nonnal. No pots satisfer tol0111· Fórmules com la que es va fer amb el Don Giovanni que va ser ~olt polèmic, de no incÍoure'l en l'al ~~~me?t, ha estat força acceptada. . .rg d admetre que la gent hi assrstra amb . pe t una actttud bastant reslar uofa, en silenci. Aquesta varietei/~. a programa.ció que fem paraquesta realttat. La polèmica al votant I ' ment d .d'una opera pot ser un efeb e rtquesa. No sempre s'ha de :Osdcar el camí més fàcil i més còe. -¿Creu que l'òpera ha guanyat popularitat, que està més a l'abast de tothom, si ho mirem respecte de deu anys emere? -Bé, depèn de l'angle amb què t'ho miris. No conec prou el cas espanyol, però sé que les coses s'estan desenvolupant molt. fo vinc de la tradició alemanya, on cada ciutat, cada poble té un teatre propi que fimciona tot L'any i, tot i els problemes econòmics, continuen fimcionant força bé. A Anglaterra n'hi ha moltes menys, que van per tot el país, perquè l'òpera no forma part de la seva cultura, com en el cas d'Alemanya. fo sé que hi ha persones que ho troben un element cultural forà a la tradició anglesa. Però, d'altra banda, a Londres hi ha un públic moll ampli i molt dinàmic. lla veritat és que a Anglaterra hi ha molt bons cantants, potser millors que a França o que a Alemanya. És una llàstima que l'òpera i que la música clàssica en general només pugui existir a Europa amb una injecció forla de l'ajut públic. -¿Amb Blair és millor que amb Major o Thatcher? -La veritat és que els últims vint anys no ha estat fàcil trobar els diners necessaris. El govern actual aposta per una cultura més popular. Potser no ho hauria de dir: però crec que calculen més a qui donen una subvenció en funció d'on tenen els vots. l en el seu cas, els vols no els troben justament en el món de la música clàssica. Per això donen molt més suport a la música pop i rock, i per això no hem d'esperar gaire de l'àmbit polític. l està clar que el món de l'òpera, Lot i els esforços que s'estan fent i l'evolució que ha seguit, continua sent un àmbit elitista. -¿Pot arribar el dia en què els teatres d'òpera s'autofinancïín? -L'òpera sempre ha estat deficitària. Abans la mantenien els aristòcrates i ara la mantenen els governs i les entitats privades. D'altra banda, crec que per a una organització cultural tampoc no és bo tenir un superàvit excessiu, tenir massa diners, estar sobrealimentat, perquè llavors es corre el risc de malgastar-los. S'ha de ser molt prudent, amb els diners. Actualment es fa el possible per trobar recursos en l'àtnbit privat, anar cap al model del patrocini. Però les empreses són encara més sensibles que els governs a l'hora d'invertir en cultura i el moment actual no és precisament òptim, en aquest sentit. Només puc dir que la situació a Londres avui dia em sembla prou positiva. Només seria desitjable que poguéssim oferir preus de L~s entrade~ ~né~ baixos per ser mes democrattcs r arribar a un públic més ampli i no només que vinguin els que s'ho poden permetre. 35 275 .. ·~·······- PRE C R Í T I C A La Filharmònica de Berlín i Mariss Jansons interpretaran Beethoven i Dvorak al Palau r Palau 100. Orquestra Filharmònica de Berlín. Dir.: Mariss fansons. Beethoven: Simfonia núm. 2. Dvorak: Simfonia núm. 9 "del Nou M6n". Palau de la Música Catalana. 8 de maig de 2003 (21 h). l simple fet de poder escoltar en directe la Filharmònica de Berlin ja suposa pe1· si sol un dels esdeveniments musicals més rellevants de la temporada concertística. Aquesta formació, la més cèlebre juntament amb la seva homònima de Viena, tornarà a actuar a Barcelona dins la temporada Palau 100 en el que s 'ha convertit en un dels concerts més esperats pels melòmans i un dels punts culminants d'aquest cicle de concerts. Enguany l'Orquestra tindrà com a director invitat per a aquests concetts Mariss Jansons, director de la Simfònica de Pittsburg des de 1997, de l'Oslo Philharmonic de 1979 a l'any 2000. i que el proper mes de setembre ocuparà la plaça de director titular de l'Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera. Deixeble de Kara- E jan i Swarowski, I'any 197 3 es va convertir en assistent del llegendari Mravinski al capdavant de la Filharmònica de Sant Petersburg, i durant els més dc vint anys que va estar al capdavant de la Filharmònica d'Oslo va oferir concerts als centres musicals més rellevants del món, com el Musikverein, Barbican, Concertebouw, Camegie Hali o Suntory HaU de Tòquio, a més d'haver estat invitat per festivals com els de Salzburg, Edimburg o els Proms de Londres. Com a director invitat ha actuat al capdavant de nombroses orquestres, entre les quals les filharmòniques de Berlín, Nova York, Viena, Londres i les simfòniques de Filadèlfia i Pittsburg, orquestres amb les quals ha fet nombrosos enregistraments discogràfics. El programa inclourà dues Simfonies, concretament la núm. 2 de Beethoven i la Simfonia del Nou Món de Dvorak, unes obres que els mes· tres de la Filharmònica de Berlín han recreat en inflnitat d'ocasions ienregistrat de manera paradigmàtica. ~s­ coltar una orquestra vinculada ales batutes de Celebidache, Furtwlingler. Ka rajan, Abbado i des d'aquesta temporada a Simon Rattle esdevé un~ deveniment que per als melòmaru que tinguin l'oportunitat d'anar al Palau resultarà poc més que inoblida· ble. mat poc per Bar J con per d'el sics Dir ter, aqu met con El virtuosisme de Volodos torna a l'Auditori amb el Segon concert de Prokófiev Temporada OBC. Arcadi Volodos, piano. Dir.: LaWTence Foster. Prokófiev: Concert per a piano núm. 2. Serra: Impressions camperoles. Brahms: Simfonia núm. 4. L'Auditori. 16, 17 i 18 de maig de 2003 (2 1 h, 19 h i li h, respectivament). olts ja deuen conèixer el talent d'Arcadi Volodos, un dels fenòmens més espectaculars del piano dels darrers decennis, que amb el seu virtuosisme desbordant i amb la seva força i potència de sonoritat s"ha guanyat amb poc temps un lloc entre els més grans intèrprets del moment. Pianista de sonoritat robusta i encisadora, capaç de tocar amb un virtuosisme aclaparador i amb una musicalitat idènticament enlluemadora, ara tornarà a l'Auditori per oferir el Concert per a piano núm. 2 de Prokófiev. Durant els mesos d'abril i maig d"enguany haurà interpretat a Munic el Concert per a piano núm. 3 de Rakhmàninov i haurà ofert recitals a Frankfurt, Berlin, Amsterdam, Brescia, Bèrgam, Viena i Milà (on tomarà a interpretar el dia 12 M 36 276 de maig el Concert per a piano mím. 3 dc Rakhmàninov abans de tornara l' Auditoli per interpretar una obraco~ el núm. 2 de Prokófiev, que pel seu~~· pus d'escriptura i musicalitat poss~ unes característiques òptimes pera I estil de Volodos. La trajectòria de Volodos 1é com~ punt d'inflexió el recital ofert l'~y 19% al Camegie Hali, el qual, enre~trat~ cogràficament, li va suposar mqnuat dc premis internacionals. Gr~n mte~· prct de la música de Txmkovsk1, Rakhmàninov, Schubert o Bach. Volodos ha estat dirigit per Ashk~naz). Chailly, Gergiev, Levine, Mehta I Oza· ., wa, entre altres directors. Nascut a Sant Petersburg l'any 191-· no va començar a estudiar pianodemr nera seriosa fins a l'any 1987 ~I C~ serva tori de Sant Petersburg. t po.·.riorment al Conservatori de•.MOS(\"" . \!r també va rebre classes a Pa~s '.3~ drid a càrrec de Jacques RouVIen . tri Bashkirov, respectivament. El~ cert per a piano núm. 2 de Prokófi~da va interpretar la passada temp~r~ar· amb les orquestres New York Phl~111monic, Toronto Symphony, D~U~~31 ~ Fk phony i directors com Leona Keri-Lynn WiJsson i Claus ~eter . Ara a l'Auditori Volodos ofenra ~· concert dirigit per Foster, en t{~ el darrer e_ grama que suposarà ..• 200?-(b ~ questra d'aquesta ed tcto dec1 estt nin1 u un més xvu D cien \i tal Paul de f< rniet lille l'Or, Jac¡ odw l'tia) dtre. tola ran ¡ .am•••••ww•••• PRECRÍTICA L'essència russa del Bolshoi torna al Palau Palau 100. Orquestra i Cors del Teatre Bolshoi. Aleksandra Durseneva, mezzosoprano. Svetlana Belokon, mezzosoprano. Andrei Dunaev, tenor. Iuri Necbaev, baríton. Valeri Gilmanov, baix. Dir.: Aleksandr Vederníkov. Txaikovski: Marxa Eslava, Moscou (cantata de la Coronació). Borodin: àries, duos i danses polovtsiaoes d'El princep Igor. Palau de la Música Catalana. 22 de maig de 2003 (21 b). ' any 1776, en el mandat de Caterina U es fundà Ja que havia d'esdevenir Ja companyia del Teatre fm peria! Bolshoi de Moscou, fet que Ja converteix en el conjunt musical més antic de Rússia. La seva trajectòria de concerts simfònics es remunta a final del segle XIX, i directors com Rakhmàninov van estar al capdavant d'una formació que a més de programar les grans obres de l'escola russa, a poc a poc va anar incloent en el seu repertori la música de Ravel, Poulenc o Bartók. entre altres compositors. Actualment aquest conjunt de la rompanyia d'òpera i ballet està integrat per uns tres-cents components, i molts d'ells actuen com a soUstes i com a músics de cambra de diverses agrupacions. Directors com Svctlanov, Bruno Walter. Rozdestvenski o Coates han dirigit aquest conjunt, que va oferir el seu primerconcert fora de Rússia l'any 1964, concretament a La Scala de Milà. En el decurs de Ja seva història el conjunt ha estrenat obres de Ces!lr Cu i, Rakhmàninov, Dargomiski, Anlon Rubinstein i L Txaikovski, entre les quals cal destacar Mazeppa i el baUet El llac dels cignes. En aquest concert que oferirà en la temporada Palau I 00 i que estarà integrat per obres de Txaikosvki i Borodin, el conjunt del Bolshoi estarà dirigit per Aleksandr Vedernikov, titular des de 1995 de la Filharmònica de Rússia i amb una trajectòtia vinculada als teatres Stanislavski i Nemirovitx-Dantxenko de Moscou i a l'Orquestra de Ja Ràdio de Moscou, formació que va dirigir entre 1988 i 1995, i amb la qual va oferir nombroses gires, entre les quals també als Estats Units. La seva trajectòria artística, a més, Ji ha valgut ser convidat per orquestres com la London Philbarmonic, la BBC Scottish Chamber, StaatskapeUe Dresden, Nacional de la RAI, Filharmònica de Tòquio, i ha dirigit nombrosos títols operístics en teatres com La ScaJa, U Comunale, Opera di Roma o Covent Garden. L'any 2001 Vedemikov va ser nomenat principal director invitat de la Noord Nederlands Orkest de Graningen i el juliol del mateix any director musical i director titular de1 Teatre Bolshoi de Moscou. L'oboista Paul Goodwin, al Palau ils Diumenges al Palau. Europeao Baroque Orchestra. Dir.: Paul Goodwin. elemann, Couperin, Locke, Handel. Palau de la Música Catalana. I I de maig de 2003 (18 h). L a Presência de Paul Gcxxhvin al Palau permetrà escoltar un dels oboistes barrocs més destacats i un_del.s directors d'orquestra igualment ~~~~Jgnificats de la música del segle . Director associat de l'Academy of An~ent Music des de 1996 i direct01· inlltat de l'Eng¡·•sh Pau!Good · · Chambcr Orchestra ' de fo .WJn es col·laborador habitual · ~actons com la Camerata AcadeÜJ~ ,:Izb.urg, l'Orquestra Nacional de l'O ' Samt Paul Chamber Orchestra, laC~hestra de l'Ulster i la Simfònica de odw•.utat de Birmingham. Però Paul Gol'e~~ ta~~ té un reconegut prestigi en directo~~10 ~ programes educatius. És cola lnt e . rquestra Barroca de l'Eston i d ~~actonal de Vera de Dartinge pera Antiga de Dartington, 1 i ha col·laborat amb orquestres com la JONDE, la JONC -amb la qual l'estiu de l'any passat va oferir a Torroella de Montgrí un programa integrat per obres de Haydn i Mozart-, l'Orquestra Barroca de la Comunitat Europea i amb les orquestres barroques i clàssiques del Royal College of Music i de la Royal Academy of Music. Com a directo1· d'òpera ha acarat títols com Le nozze di Figa ro, ll Re Pastore, Agrippinia (Handel) o L'isola disabitata (Haydn), entre d'altres. Interessat per la unió dels instruments antics i la música contemporània. amb l'Academy of Ancient Music va estrenar la seva cantata Total Eclipse al Festival Ciutat de Londres de l'any 2000, obra que va ser enregistrada. Ara Paul Good,vin toma aJ Palau en el que promet ser un dels concerts estel·lars d'aquest cicle dels Diumenges al Palau. e'· ESCOLA MUNICIPAL Dl MÚSICA CONIIIYATOIII Dl 8IMI MITJA D'ICIIJAiADA Meatre Joon Juat i Bertron n Tel. 938 044 155 • Fax 938 055 490 E-mail: a8055427@centres.xtec.es www.aj-lgualada.netlescolantuslca -tm•••••ww••• PR EC R Í T I C A Les germanes Labèque clouen la temporada de Palau 100 Palau 100. Ka tia i Marielle Labèque, pianos. Colin Currie i Julio Barreto, percussió llatina. Bernstein: Cançons, West Side Story. Palau de la Música Catalana. 27 de maig de 2003 (21 h). L Il Cardellina tanca la temporada d'Euroconcert Euroconcert. 11 Gardellino. Jan de Winne, flauta. Marcel Ponseele oboè barroc. Marcello, ). S. Bach' Vivaldi. Palau de la Música Cata: lana. 21 de maig de 2003 (21 b). es germanes Labèque tor- nen un any més a Barcelona oferint un programa que per les seves característiques musicals s'emmotlla plenament al seu estil interpretatiu. La música de Bernstein per a dos pianos, i en la qual figurarà el celebèrrim West Side Story, reuneix per la seva rítmica i per la seva espectacularitat uns aspectes en què les germanes Labèque es troben plenament a gust. Els seus concerts tenen vivacitat, força, vehemèn cia, i de fet, aquestes artistes s'han convertit en el duo de pianistes més famós del món, i amb la particularitat d'haver acostat la música a un ventall social summament ampli. Nascudes a la costa basca de França i formades al Conservatori de París, ràpidament van iniciar una carrera en la qual la música de Gershwin, Stravinsky, Bartók i Bemstein -a més del jazz- es convertia en el seu principal èxit interpretatiu. Les seves recreacions com a duo en solitari s'han vist complementades amb concerts al costat de les més famoses orquestres del món, com poden ser la Filharmònica de Berlín, la Filharmònica de Viena o les simfòniques de Chicago, Boston, Filadèlfia mb l'actuació del conjunt 11 Gardt· llino, la temporada Euroconcen 200). 03 posarà fi al seu cicle de deu ecocerts que any rere any, i ja són divuit tm. porades, apropa de manera majoritària conjunts de música barroca i de músicaaJ> tiga al Palau. Si el dia 6 de maig serà el tom de 1~lu­ sici, que també any rere any ens acosten ~à sons vivaldians al Palau, dues setmllll! després el públic de Barcelona tindri ]'.,. portunitat d'escoltar n Gardellino, uncoojunt de sis membres que pren el seu 00116!' Concert per a flauta, violí, oboè i conn' del cèlebre compositor venecià. El con~'l va ser fundat l'any 1988 per Jan De Wir.r~ i Marcel Ponseele. flautista i oboista del® junt, ambdós formats al Conservatori de Gant i habituals cof.laboradors de conjunu que dirigeixen Ton Koopman i Philippelltt· roweghe. Els integrants del conjunt són m. tegrants aixi mateix de fom1acions de tant renom com l'Amsterdam Baroque Crebes Ira, La Peti te Bande, La ChapeUe Royal,l'Or· chestte des Champs Elysées i de I'Ertlt11ll!le 415. 11 Gardellino ha ofert nombrosos COilCC'l en festivals europeus i ba estat invitat Jl(! oferir gires pels Estats Units i per lsrad. E!pecialitzat en .la músi;~ de la plenitud U barroc, el con¡ unt esta mtegrat, a m~;. per Ryo Terakado i Mira Glodeanu (violins bar· rocs), François Femandez (violí barrooiliola), Philippe Pierlot (viola da gambo), Rt> el Dieltines (violoncel barroc) i ShalevM El (clavicèmbal). Ara amb aquest con«11. integrat per obres concertants, suites i~ nates, actuaran al Palau com a concertd: cloenda de la temporada. A o Cleveland, en un llarg etcètera. A més, el seu ampli ventall d'obres va fer que s'acostessin a la música del període clàssic i oferissin concerts al costat de conjunts com ll Giardino Annonico o Música Antiqua Koln. Els seus enregistraments més celebrats tenen en la música de Bemstein i Gershwin els seus moments més celebrats, però cal recordar així mateix versions d'obres de Brahms, Falla, Txaikovski, Dvorak i Debussy idènticament lloables. Ara la rítmica de la música de Bernstein tornarà al Palau a les mans d'aquestes dues especialistes de la música americana per a dos pianos i piano a quatre mans del segle xx. l a l' q ~ s o B a La música de cambra i vocal del Renaixement, protagonistes del Festival de Música Antiga XXVI Festival de Música Antiga. Barcelona. CaixaForum, barri gòtic. Del 26 d' abril al18 de maig de 2003. ..P.~.~--!:!::!.·.. l Festival de Música Antiga de uJa Caixa" arriba a la XXVI edició amb una programació els principals protagonistes de la qual seran els conjunts de cambra. Si bé el Festival es va iniciar el passat dia 27 d'abril, és durant el mes de maig quan es produeixen el major nombre de propostes, amb l'espai CaixaFotum com a marc d'actuació. El primer dia de maig el Quartet Mosaïques oferirà un programa dedicat a obres de Haydn, Mozart i Beethoven. Aquest conjunt, en el qual figuren quatre dels grans solistes de la interpretació de la música antiga -entre ells el violoncel·lista Christophe Coin-, actua un any més a Barcelona seguint els seus criteris interpretatius sempre a la recerca de la màxima autenticitat i respecte als cd teris historicistes de les obres. E 38 278 Dos dies després serà el tom d'una de les llegendes vives de la música: Gustav Leonhardt al clavicèmbal afrontarà un repertori dedicat a música de Byrd, Gibbons, Strogers, Randall i Famaby, obres doncs que ens aproparan a la música dels compositors anglesos del Renaixement tardà, que ens vindran de la mà d'una de les màximes eminències de l'obra de Johann Sebastian Bach. Un programa a cltn·ec del conjunt de Muhammad Faqir dedicat a la música sindhi, que té les seves arrels a la zona meridional del Pakistan donarà pas al concert el dia 8 de maig a càrrec de Le Quatre Violons, un conjunt integrat per Hiro Kurosaki, Simon Heyerick, Mihoko Kirnura i Isabel Serrano, el qual afrontarà un programa dedicat a obres de Telemann, Mozart i Rameu. El Conjunt Doulce Mémoire ens oferirà una de les propostes més atractives del Festival. Un espectacle teatral i musical queenstlli' lladarà a l'època renaixentista, tot c(lllfigurant una proposta que tindràcoma música obres renaixentistes franc~~~d El conjunt Viana Consort ens ~fenra. dia 16 de maig un concert dedt~Dt eI~ dat d'or de la polifonia hispàmca.an'~ obres de Morales, Guerrero i Vi.•tor.a entre altres autors i en el qual sts 1~ dirigides per Àng~l Recasens ens JX: metran gaudir de Ja música dels~~ del Renaixement espanyol. )a el dt! J, de maig, Robert Hollinqworth.al~:. davant del conjunt vocal TFa~l!ont · obrirà les portes a un reperton per Croce, Gabrieli Mont~verdtt chieri o el que és el mateJJ(, de la~ sica d~ls grans polifonistes del Re~~~ xement italià, a càrrec d'aquest ~on¡ lli' que els dan-ers anys s'ha converti! en· dels més destacats en aquesta dtsiP . d'~ na. El Festival de Música Anll&j ~ guany comptarà, a més, amb e~t:JI cional Cafè Zimmermann, que 1..(f'Jll la seva tercera edició, i els tra~ ~. Fringe, que tindran lloc al barn· " '?!ra: i ; rn 14 I~ ~ ca Nova incursió del Liceu en l'òpera infantil tele el e, tcb, ata. b). )ardr. 2002. UCOJl. t tlm· :ltària \;a a¡¡. ToT DONANT CONTINUÏTAT A LAINICIATIVA D'APROPAR EL MÓN DE L'ÒPERA ALS MÉS PETITS, EL GRAN TEATRE DEL LICEU PRESENTA ENGUANY UN NOU TÍTOL OPERÍSTIC PER AL PÚBLIC INFANTIL, El Superbar- ber de Sevilla, CONSISTENT EN UNA ADAPTACIÓ DE LA CÈLEBRE ÒPERA BUFA Jl barbiere dí Sivig/ia DE GIOACCHINO Ros- ' L SfNl. espectacle té com a principals particularitats que és en català, segons una adaptació del text realitzada per ~tiquel Desclot; i que la interpretació no és a càrrec d'una orquestra, sinó d'un petit grup instrumental format per piano, nauta travessera i contrabaix, a partir dels arranjaments musicals d'Albert Romaní. La posada en escena, d'altra banda, compta amb la participació del Tricicle. Els personatges que intervenen en l'obra són essencialment els mateixos que en l'original rossinià, tot i que alguns.de.ls papers menors han quedat supruntts, com també el cor. D'aquestamanera, la versió inJantil està protagonitzada pels personatges del comte d'Aimaviva, Rosina, Fígaro, Bartolo i Basilio. D'altra banda, els aspectes argumentals han estat també simplificats per a l'ocasió, sense que la ~ama p~ncipal de l'òpera quedi, ~ro.,d.esvtrtuada: Fígaro, un barber ~pahc, trapella i descarat, ens exJl!i~ c?m s'ho va fer per bul'lar la vigdancta del vell Bartolo i com va ~n~~ir, amb la seva inteHigència d~tucta: que el seu patró, el comte .AimavlVa, pogués casar-se amb Rosma,la seva estimada. A.quest no és, però, l'únic espectaI cemf G antt·1 que enguany ofereix el Teatre del Liceu, ja que dins tinmarc de la pr~sent temporada ha gutlloc tam be la reposició de dos ~~~~~at~es.anteriors, La Petita Fiau· gcca 1 Pere i el llop com tam bé Iamcorp ., d ' de l'Al . or~cto e la dansa per mitjà ater. vtn Atley Ametican Dance The- t" de~~~!ponsab!e del Servei Educatiu que es ~· Xavter Pujol, ha explicat gu¡ P eveu que el Superbarber tinuna molt bona acollida del públic, atenint-se a l'èxit obtingut per les altres produccions: "La recepció de La Petita Flauta Màgica ha estat molt bona", afirma, "i un altre espectacle que també vam presentar l'any passat i que tornem a presentar aquest any és Pere i el llop, que és l'únic que es fa a la sala gran del Liceu perquè per les seves característiques s'adapta a les possibilitats de l'escenari del Teatre", afegeix. L'èxit a priori d'El Superbarber de Sevilla ve també corroborat pel nombre d'entl·ades venudes fins ara, amb les quals ja està pràcticament garantit el cent per cent d'ocupació en les vint-i-quatre representacions que es faran de l'obra. Aquest fet, explica Xavier Pujol, ha obligat que "l'any que ve ja hi hagi programada la seva reposició, de la qual hi ha previstes trenta funcions més. Paral·lelament, entre les funcions d'aquesta temporada i la vinent, es realitzarà una gira per Catalunya i també per la resta de l'Estat". avier Pujol, d'altra banda, també ha destacat la importància de dur a terme activitats musicals d'aquest tipus des del Liceu, gràcies a les quals s'aconsegueix "que als nens no els espanti de ser en un teatre i veure gent de carn i ossos als escenaris, especialment en una època en què els més petits estan tot el dia en contacte amb éssers virtuals, principalment per mitjà de la televisió i el cinema. Urc altre objectiu és que es familiaritzin amb la música, i més concretament amb les grans peces del repertori operístic, ja que tant li barbiere di Siviglia com Die Zauberfl6te X són d'aquelles obres que no es fan velles", explica. El principal mèrit de la iniciativa, afegeix, és '·posar els nens en contacte amb l'art i els artistes, i que això formi part de la seva experiència quotidiana, de manera que mai arribin a preguntar-se com és l'òpera··, un fet que es veu afavorit pel mateix context cultural del país, ja que "Catalunya és el lloc de tot Espanya 011 es presta una major atenció a l'educació musical, tant des del vessant escolar com des del familiar. No sé si a altres llocs de l'Estat hi ha dificultats per vendre les entrades, però aquí no, i no únicament al Liceu: el mateix passa al Palau de la Música i a l'Auditori, que esgoten cada any les seves localitats adreçades al públic infantil". Lluny d'afluixar la seva activitat divulgadora, amb vista a properes temporades hi ha previst que en un futur el Liceu incorpori nous espectacles, tot obrint diferents línies d'oferta. "De moment només hem treballat amb adaptacions d'obres del gran repertori, però tard o d'hora haurem d'incorporar també la dansa, com també obres encarregades expressament, sense deixar de banda els grans títols de la història df! l'òpera", explica Xavier Pujol. "Es quelcom que hem de fer, primer per obligació, perquè aquest és un teatre públic; i després per la bona rebuda que han tingut els nostres espectacles en la societat catalana, tant a Barcelona com a diverses capitals comarcals", afegeix. El Superbarber de Sevilla arriba, doncs, en un moment en què la programació infantil s'ha convertit en un dels aspectes del Gran Teatre del Liceu amb més clara voluntat d'expansió; un fet que coincideix, a més, amb una de les èpoques de més esplendor de la història recent de l'emblemàtic coliseu barceloní. El Superbarber de Sevilla. Adaptació al públic infantil d'I/ barbiere di Siviglia de Gioacchino Rossini. Xavier Mendoza. Eloi Prat. Tina Gorina. Elena Roche. Jordi Casanova. Vicenç Esteve Madrid. Vicenç Esteve. Xavier femandez. Joan Sebastià Colomer. Mariano Viñuales. Direcció musical: AJan Branch. Direcció escènica: Tricicle. Producció: G ran Teatre del Liceu. Teatre Romea. Del 24 d'abril al 18 de maig de 2003. 39 279 Oedipe, l'òpera d'E nesco HI HA COMPOSITORS QUE CONSIDEREN LA CREACIÓ D'UNA ÒPERA COM UN PROCÉS ESPECIALMENT INTENS QUE HA DE PERMETRE PROJECTAR LA SEVA PERSONALITAT CREATIVA AL MÀXIM NIVELL, EL VERITABLE PUNT CULMINANT DE TOTA LA PRODUCCIÓ. PER EXEMPLE Ariane et Barbe-Bleue DE PAUL DuKAS O Die Solda ten DE B. A . ZIMMERMANN; LA MATEIXA RELACIÓ s'ESTABLEIX ENTRE Oedipe I ENESCO. DURANT MOLTS ANYS ENESCO VA COMPONDRE LENTAMENT I METICULOSAMENT EL QUE HAVIA DE SER LA SEVA OBRA MÉS IMPORTANT. per JESÚS RODRÍGUEZ PICÓ her ami, Oedipe est debout. Il a bien encore que/ques excroissance et bosses, ma is existe!" C 223 40 280 Aquesta carta escrita a París l'any 1922 per Enesco ditigida a Edmond Fleg, autor dellübret, era la fi del primer periode d'un llarg procés que s'havia iniciat l'any 1906. Va ser en aquella època quan el jove compositor va començar a pensar en la possibilitat d'escliure una òpera. Pocs anys després, a París, assistint a una representació a Ja Comédie Francaise de l'Èdip Rei de Sòfocles creu haver trobat un argument per al llibret. Al principi de I 9 I O s'inicien els primers esborranys. Durant el 191 Ocomencen els primers contactes enh·e el que serà el llibretista de I'Oedipe i el compositor, per bé que encara hauran de passar tres anys fins que Enesco pugui treballar amb el text acabat. En aquest moment comença la pdmera etapa, la composició de l'òpera en la versió per a piano, que acaba -com explica Ja carta citada anteriorment- el 1922. Immediatament després Enesco comença l'orquestració, que enllesteix el 1931. Les primeres composicions d'Enesco daten de l'any 1896 i són per a piano. La primera obra amb número d'opus és una suite simfònica, el Poema romanès, compost el 1897. Uns anys després vingueren obres com les dues rapsòdies ro- maneses, que li van donar una gran popularitat. Aquestes obres amb una evident incorporació d'elements que provenen de la música popular i h·adicional, per bé que molt sovint interpretades, no són les composicions més personals. A partir del Dixtuor de l'any I 906 es comença a definir un tipus de música profundament romanesa amb l'ex- EN DIFERENTS OCASIONS L'AUTOR bret són dues tragèdies de Sòfocle!· Èdip Rei i Èdip a Colonos. El llibretista i el compositor fan seni: el personatge mític arrelat a l'sn· tiguitat com a símbol real i viu. Aquest personatge de tots els temps, universal, entusiasma Enesca, " ... quin tema!, tractar de front l'antiguitat en el que té de mes esplèndid, de més llegendari. i •I mateix temps de més humà!" ' L òpera està dividida en quatre actes i sis esce· nes, el primer acte i pròleg ens dóna a conèixer els imperatius del destí, el parrici· di i l'incest; musicalment hi ha grans contt·astos entre la música pastoral i la de caràcter guerrer. En el segon Enesco tracta l'orquestra amb una gran intensitat dramàtka. amb tramats complexos i pi"Oel'di· ments molt personals, com la uri· lització de quarts de to en la inter· venció de l'esfinx: ''La bêteetla poussière, et l'astre au ciel serei11 sont menés par sa main", frase que SEVA OBRA MÉS PROPERA. per graus conjunts va lliscant del greu a l'agut. Després Èdip rtí· pondrà amb les paraules que~ a Enesco són el nucli central de l'òpera: "L'hom me est plus fort que~ Destin/ 11 , i després d'uns critsl'esfmx mor. "Quan vaig deixar la plo- pressió d'un litisme nostàlgic combinat amb la incorporació de procediments contemporanis. Es a partir d'aquest moment i fins a la danera composició, la Simfonia de cambra de l'any 1954, que Enesca va definint un llenguatge molt personal. En diferents ocasions l'autor va manifestar que Oedipe era la seva obra més propera. Els molts anys de treball i la identificació del compositor amb l'heroi de l'òpera l'han convertida en una obra d'una sorprenent intensitat. L'origen del lli- mentat Enesco. El tercer acte mante l'ambient tràgic, a poc a poc la ten· sió augmenta, fins al descobrim~ de l'incest involuntari i la postel'll: ceguesa d'Èdip. En el quart actel l'epíleg es combinen sonoritats~. renes i d'encanteri amb comple1l" tramats d'un extraordinari refina· ment tímbric. Enesco utilitza diferents proa· 1 diments per donar cohesió i fo~ dramàtica a l'òpera. El flux simfonic que recone l'obra està entrelligat per diversos motius i temes:t;, nint en compte els antecedenli•· Berlioz amb l'idée fixe i de Wa~ VA MANIFESTAR QUE Oedipe ERA LA ma, després d'aquesta escena, creia que em tornaria boig", havia cc; l l I¡ o li e 11 ..~,·········· PR E C R Í T I CA Georges E11esco. A la dreta, In soprnuo Marjnnn Lipovsek, que intervé en aquesta versi6 COIICerfnllt d'Oedipe per la combinació del cromatisme i del diatonisme, sovint d'acord amb les necessitats expressives (densitat cromàtica-tensió, diatonisme-serenitat o celebració). El ritme també està originat en part per la infl uència del cant popular; en Oedipe trobem moltes vegades un ritme fluid proper al parlando-rubato. :ldes: ~I lli· ervir l'an· viu. ; e~ ~nes. ront I. mes p al la en me· I . iproèixer F.;ï· li ha ~si~ !r.En estli àtica, fedi· autr ~ter· et/a erein eque 1tdel l res· eper .el'ò- amb el leitmotiv; Enesco, tot i que d'una manera personal, utilitza alguns d'aquests principis per relacionar breus estructures sonores amb elements dramàtics. Els leitmotiv poden referir-se a personatges(Èdip), a símbols (el destí), o a personatge i símbol alhora (Jocasta i incest), i apareixen sovint transformats sempre condicionats per l'entorn sonor i les necessitats dramàtiques. Alguns d'aquests motius s'utilitzen en moments fonamentals, per exemple quan intervé el destí. A l'inici de l'òpera, en el preludi instrumental, els contrabaixos exposen aquest motiu, integrat per onze sons (número simbòticque anuncia un conílicte), i que s'inicia amb uns dramàtics intervals de segones menors. També en el preludi s'exposa el motiu d'Èdip, que està constituït per cinc notes (cinc, símbol de l'home), i servirà denucti genèric per a altres motius COnductors. la transf01mació dels motius es pot fer de maneres diferents les més habituals són els canvis deÍ titme, d. .•dels intervals' del timbre, l'adtcto de dos motius o el desenvol~pament de les cèl·lules constitultves d'un motiu. Un altre procediment personal és la concepció modal. Tenint en ~mpte els recursos harmònics utillz~ts per Fauré o Debussy i I 'intetes per la , . . . ' mUSICa tradiCIOnal romanesa, la modalitat es converteix en un element lògic i que amplia m~lt els models tonals convenciana s. La modalitat ve determinada l 13 de març de 1936, cinc anys després de finalitzada l'obra, es va estrenar a l'Òpera de Paris, en què el director va ser el flautista i compositor Philippe Gaubert; i tots els intè1prets en van oferir una versió excel·lent. La critica també va valorar l'obra, per exemple Émile Vuillermoz escriví: "A pesar de L'austeritat aparent d'aquesta música, poques partitures contenen un patetisme tan punyent i sincer. " Pos- E FLORENT SCHMITT I ARTHUR HONNEGER VAN DESTACAR LA SINGULARITAT DE L'OBRA. te1iorment altres compositors, com Florent Schmitt o Arthur Honneger, van destacar la singularitat de l'obra i la distància tant dels succedanis wagnerians com dels pastic/tes imitant Debussy o Puccini. L'èxit va durar poc, l'obra es va tornar a representar l'any següent i després l'oblit. L a fi d'aquest oblit es va iniciar gràcies a l'Òpera de Bucarest, que l'any 1958 va incloure Oedipe en la seva programació. Uns anys després la casa discogràfica Electrecord en va fer un enregistrament en llengua romanesa, el paper d'Èdip va ser interpretat pel baríton David Ohanesian i en fou director Mihai Brediceanu. Un segon enregistrament discogràfic es va dur a terme a Montecarlo l'any 1989, aquesta vegada en una versió en francès, en què l'intèrpret d'Èdip va ser José van Dam i el director Lawrence Foster. Per la seva qualitat, Oedipe s'ha de situar al costat de les gran òperes del segle xx, de la mateixa manera que Doktor Faust de Busoni, les dues òperes d'Al ban Berg o algunes òperes de Britten s'inclouen (o s'haurien d'incloure) habitualment en les temporades d'òpera; també Oedipe mereix ser difosa com a obra singular i molt personal. Oedipe de Georges Enesco (en versió de con ~ert). Esa Ruu.ttunen. Marjana Lipovsek. Andion Fernaodez. Anka V10letta Pa~aschtv. Gleb Nikolsky. Arutjun Kotcbinian. Robert Bork. Donald Lt tak~r. Ste.fano Palatchi. Phllippe Fourcade. Francisco Vas. Orquestra Simf~ruca de Barcelona i Nacional de Catalunya. Cor del Gran Teatre del Ltceu. Dir.: Lawrence Foster. Gran Teatre del Liceu. 5 (20,30 h) i 8 ( 18 h) de juny de 2003. . 1•··-··· B AL L ET La dansa al Festival Grec 2003 Fent equilibris PER A AQUESTA NOVA EDICIÓ DEL 2003 S'HAN UNIT TOTES LES ANTIGUES FÓRMULES DE PROGRAMACIÓ RESPECTE DE LA DANSA. AIXÒ VOL DIR EQUILIBRAR LES PROPOSTES DE DANSA AUTÒCTONA AMB LES GRANS PRODUCCIONS DE SIGNATURA INTERNACIONAL (SEMPRE AMB UNA MICA DE RETARD) I APOSTAR PER TREBALLS DE MÉS RISC I AVANTGUARDA. EL RESULTAT ÉS EL SEGÜENT. e suís sang, segona versió, de Jan Fabre i Der Fensterputzer (L'home que neteja vidres) de Pina Bausch per la Tanztheater ppertal. Ambdues propostes han esta t anteriorment presentades en edicions del Festival d'Avinyó. Aquesta programació respon a omplir el buit de treballs de primera linia que no es poden veure durant l'any a Barcelona, i que corresponen més a una programació estable que no pas a un festival, pel fet de no ser estrenes recents (novetats). Valors intemacionals que continuen essent els mateixos que fa gairebé vint anys ... , això fa pensar. (Igual que ha succeït al Mercat de les Flors durant el ptimer trimestre de 2003, amb valors segurs com Susane Linke, Reinhild Hoffman i Ja companyia belga Plan K.) O el món de les arts escèniques està estanc i no genera nous valors de referència (que no creiem que sigui el cas) i s'aposta per noms amb prou garantia artística per omplir i acontentar el públic i els professionals de les arts escèniques, o els nostres directors de programació no tenen l'olfacte suficient com per presentar-nos la jove avantguarda mundial en un Festival que serà l'aperitiu del gran Festival de les Arts del Fòrum 2004. Les expectatives de novetat quant a Ja dansa en aquest Grec creiem I L'espectacle ]e suïs sang, de jan Fabre, i basat c11 1111 co11te de Jades medieval, es podrà veure al Teatre Grec del17 al 20 de juliol (22/z) que estan centrades en el programa ¡Mira!, un intercanvi entre Tolosa de Llenguadoc i Barcelona que tant pel que fa a dansa com a teatre presentarà vuit espectacles i durà els principals programadors i directors francesos que participaran en trobades professionals. Les novetats en dansa són la companyia Montalvo&Hervieu amb l'espectacle Babel/e hereuse al Lliure Fabià Puigserver. La visita d'aquesta companyia sí que és una aportació, ja que tan sols ha passat per Madrid. però per la seva referència internacional fa temps que espera la seva cita amb els espectadors catalans. L'altre creador francès que tant va impactar fa dos anys al TNC, Philippe Decoufflé, presentarà un solo. Els coreògrafs catalans que representen aquest intercanvi són Tomeu Vergés (ballarí olotí que ha fet la seva carrera tant en la faceta d'intèrpret com de coreògraf a França) amb Asphyxies (sobre la vida de Loui s Aragón) i Tomàs Aragay (ex del col·lectiu Genera l Elèctrica), que presentarà una coreografia realitzada amb balla· rins de Tolosa. er complementar aquesta oferta de dansa, és clar, la representació dels nostres creadors amb noves propostes. Tots i cadascun ens poden aportar sorpreses dels seus mons creatius: els veterans Gelabert/Az· zopardi, Mal Pelo i Nats Nus ieh valors en alça Erre que Erre i'fbomas Noone. Tancarà Ja proposta la visita dt Ja coneguda Compaiüa Nacionald: Danza 2 (els joves de Duato)... En representació de la dansa.el~· sica, comptarem amb la p~ese~~~ de Julio Bocca, que repeteiX VJstt a Barcelona. I per als qui prefereixen dansa a la fresca, el "Festival dies de dan· sa" continua amb les seves prop<JS· tes de dansa en espais urbans. . En resum un Grec ple de daiJS3· .. t . per atotS , 1 molta contemporanetta els gustos. Esperem que en pugueu gaudir. P ORQ!JESTRA SIMFÒNICA DE BARCELONA I NACIONAL DE CATALUNYA Lepant 150 · 08013 Barcelona- Tel. 93 247 93 00 e-mail: info@auditori.org I www.auditori.org Director lirulu Ernest Mattfna lzquicrdo Principals Directon lnviaus Fr:uu-Paul D~er i Director Fescival Mozart Chrisrian Zacharias Law~n~ Fosrcr TEM P ORADA Cltrislíun Zacharlas drrector Frank Pater Zhnmermann violi Sergle Zimmennann vlolf J . C. Bach Concert per e doble orquestre núm. I Mozart Concert per a vio/f i orquestra núm. 4 Mozart Concertone per a dos violins i orquestra Haendol Concerto e due cori núm. 28 C. Zacharles piano I director Maria·luiso Hinrichs piano Gyvla Stuller violi Ashan Pillai violo Mozart Simfonia núm. 32 Moxart Simfonia concertant Mozart Concert per ados pianos i orquestra núm. 7 Mozart Simfonia núm. 33 C. Zacharias piano i director Soprano a determrner Mozart Concert de piano i orquestre núm. 25 Mozart Ch'io mi sc ordi di te Mozart Bel/e mie fiamma Mozart Simfonia núm. 38 •Prega• &Mst M. lzquierdo director Sklomo Mln11 violf Wagner Els mestres centsires de Nuremberg. Er1t~ M lzquierdo director Frtm·Ptul Decker director Uuls Claret violoncel Frant·PRul Decker director Vlttor Pablo Pérez director G~~~tavo Dfaz piano Rtcbaet Worbv directora 2003 ¡2 004 16 23/01104 24/01{04 25/01/04 Lawronce Fost or director Shai Wosnor plano Saloom A. Ashkor ple no As han Pilla i viola Domi6n Monlnez violoncel Gerhard Don Guixot: danses Mozart Concert por ados pianos núm. /0 Srrauss Oon Guixot 17 30/01/04 31/01104 01{02104 Jos6 Serebrlor director Amir Katz pr ano R. lamota de Grignon Tres Sonates del pare Soler Uszt Concert per s piano núm. 2 Txaikovski Simfonia núm. 4 18 06102104 07/02104 08/02104 Robert King director Solistes OBC Bach Concerts de Brsndenburg 19 14/02104 15/02104 Brahms Conce11 per a piBno i orquestnJ núm. 2 Baltasar Sampar Rftuel de pagesia kodaly Variacions sobre un tema popular hong8ris Sibelius Concert per a vio/f i orquestra Montselvatge Celidoscopi simfònic Strevinski L'ocell de foc. Suite (versi6 /919} Or,ueslrl Simf6nica de es Btlurt Edmon Colomer drrector Solista a determinar 20 21/02104 ?2/02104 Elji Oua director Angel Jesus G1rcl1 vroll Adams Lollsp/Jiooze Varise Amériques (versió 1927/ Dvorak Simfonia núm. 9 •Nou Món• Homs Simfonia breu Bemstein SerenatB Copland Simfonia núm.3 21 Belada Homenetge e Saresare Balada Homenatge 11 Pau Case/s Balada Concert per a violoncel i orquestra Srraun Romança per e víofonael i orquestre Strauss Fousrsnot: •liebs scene• Strauas El coval/er do la rosa. Suite 27/02104 28102104 29/02104 Chñstopher Ho¡wood director Haydn Simfonia núm. /IU •London• Ofelia Sala soprano Haydn •Mtssa de Lord Ne/son• Maito Arrubarrena mezzo Uuis Vilamajó tenor Josep Mi qual Ramon beix Coral Ctlrmina(dir. F Marina) 22 06/03/04 Gary Bortini drrector Brahms Simfonia núm. 3 Brahms Sirr¡fon/11 núm. I Ernest M. tzqulordo director Jouquln Achúoarro plano Falla Noches en los jardlnes de Españe Ravel Concert per s plano i orquestra Obertura Mahler Simfonia núm. 5 Surlftach Concert per s piano i orquestra Xostak6vitx Simfonia núm. I 1 •L'eny 1905• 23 07/03/04 12/03/04 13/03/04 14/03/()4 Franz·Paul Decker director Ida Haandal violi Cor Madrigel(dir. M. Barrera) Cor liuder Cimera Idir. J. Vital Bizet Simfonia núm. I Se rasara Fantasia sobre temas de Carmen Serasate Aires gitenos Raval Tzigane, par a violí i orquestre R1vet Oaphnis ec Chloé. 2a Suite 25 Franz·Paul Decker director Martha Argtrlch piano Schubert Oberture Rosamunda Schum1nn Concerr par a plano i orquestnl Ginestera Gloses sobre tema de Pau Casals Pianola Tang11zo 26 Ernest M. lzquierdo drrector Paul Crosslay piano Dlvid B. lbompson trCmpa Messi..n Oes Canyons allll étoiles 24 19103104 20/03104 21/03/04 Cl.nics del cinema clèssic El Capit~ Blood, A/16 qua el vent s'endugué, Sol davant al perill. Ben·Hur, El màgic d'Oz. -· Josep Poos drrector Ramon Pontr Psçs PBIB orquestre Bruckner Simfonia núm. 4 •Romàntica• lawrence Fost er d1recror Cançons de musical i cabaret Utt l.aatper veu ~iftl Fiedltr director Ritllnlo Casera trombó JI$Út lópez Cob os director Hilary Hahn violi Feliu Guull Obre d'encàrrec de l'O BC. Estrena Serocki Concert per a trombó i orquestra Dvor6k Simfonia núm. 7 Pfitzner Oas Chrisr·Eifl11in. Obertura Bruch Concert per a wolf i orquestra núm. 1 ;:--:----------_:B::,:e~e::thoven Simfonia núm. 6 •Pastoral• Ern~ M. lzquierdo director Gidon Kramer violi Ero~ M. ltqulerdo director lngtr Dam.Jensen soprano Turlna Danzas fsnt~stlcas Marlo Ros Le promensur. Estrena Xostakóvitx Concert per a wolfi orquestra núm. I Borlo Call Berio Folk sangs Mahler Simfonia núm. 4 per ala mA esquerra Rlmski·K6rsakov Scheh6razade Ernest M. lzquierdo drrecror Ew1 Podies meua 18/04104 Jo1n Enric Uuna clarinet _ _ _ _ _ _...:0-"rf_ao_·_ca_ta16ldrr. J Vital 27 16104/04 17104104 28 23104104 29 01{05/04 02/05/04 24/04104 OrqutSII N1cional da Espl AI Torkt Java/in Gulnjo1n Concert per 11 clarinet i orquestnl. Obra encàrrec de rOBC. Estrena Prak6fiev Alexendr Nevsk/ Programa a determinar 25104/04 Ernest M. tzqulordo dlrocror Verdi Missa de Rêqulsm Ana Maria Sénchaz soprano Alajandro Roy tenor mezzo i barx o determinnr Orfe6n Donosllarra (dir. J. A Saint Alfaro) .•.•...• ~., CA T A L UNYA A DI SCOG R À FIQU ES ................................................ ······· ................................................................ Una discogràfica petita que vetlla per la música Edicions Albert Moraleda := Edicions Albert Moraleda Ausiàs Marc, 161, baixos. 08013 Barcelona. Tel: 93.231.91.85. Fax: 93. 231.84.42 Ale: edmora leda@wanadoo. es Discogràfica fundada l'any 1993 per Albert Moraleda, amb capital absolutament català. Edita bàsicament CD de música clàssica i música de sardanes. Produeix aproximadament uns 15 CD l'any. ~ a ~¡;¡· 223 44 284 a deu anys que tinc l'estudi d'enregistraments; he fet una mica de tot, amb predomini de la música clàssica. Vaig començar amb música de cambra, lied, després he fet alguna incursió en el món de l'òpera, com Il Telemaco nell'ísola di Calipso de Ferran Sor (1778-1839), però també tinc molts enregistraments per a música de cobla, sardana, dansa, i fins una mica de jazz. És difícil dir amb exactitud el nombre de CD que puc treure cada any, depèn dels anys, però si faig una mitjana, en surten uns quinze, que serien cent cinquanta en aquests deu anys." L"Aibert Moraleda pertany a una família de músics: el seu germà Joan Lluís és compositor, instrumentista i director de cobla i orquestra, i la seva filla Jnés és mezzosoprano; per tant, la F música és l'element natural d'aquesta familia. Ell mateix té formació de músic, i aquesta qualitat li permet dirigir amb coneixement i sensibilitat artística els enregish·aments. La seva fama de tècnic exceJ.Ient, perquè sap música, és motiu perquè constantment el cridin per fer enregistraments, i aquest és un temps que treu a la seva productora. Albert Moraleda diu, amb sentit de l'humor, que la seva discogràfica és Ja més petita del món, però se sent orgullós i satisfet del que ha fet. En demanar-li que defineixi quines són les característiques que distingeixen la seva discogràfica de les altres, a part de Ja seva petitesa, esmenta la qualitat, tant des del punt de vista tècnic com musical. Quan es tracta d'enregistrar una versió, perd la noció del temps i aqueU fragment, o aquells com. passos, es repeteixen fins que surten perfectes. Els gèneres musicals van<kl lied a l'òpera. Actualment treballa en l'enregistrament d'El gato con botasdt Xavier Montsalvatge, i serà per aUlli altra productora, en Ja qual ell noméi figura com a tècnic de so; però la passió, la rigorositat i Jes hores dedeiJi. cació fai) que aquesta òpera se la senti seva. "Ultimament treballo molt mi! per als altres que per a mi." Respecte dels problemes o sistelllt'\ de distribució que utilitza per ala saa discogràfica ens diu: ''Tinc una disJrc buïdora especialitzada, Gaudisc. qJt distribueix per Espanya, e/ Japó i els f¡. tats Units, tot i que les 1•endes al Japj gairebé són testimonials." La qü~ru de les subvencions per a la discografi¡ de Ja música culta desperta sempreidtes en els professionals de les disrogràfiques. Albert Moraleda ho té molt dr. "Mai són suficients, les sub1•encior.s; jo penso que n'hi hauria d'haver& dues classes; la primera per produir~ disc, i la segona per divulgar-lo,fer·lo conèixer i arribar a molts punts. Clff que, de totes maneres, les subve11ciom ajuden moltes empreses petites acon· linuar obertes." L'opinió que li mereixen els diS(()j per encàrrec és contundent. "ft¡ el mill cas és una manera de tenir /'editor~ ob~rta, és també una raó per posar fi segell. Generalment, quan et fa¡¡.:,-. encàrrec ja ho tenen tot pensat,~~~ supervisió de tot el procés és molt lmportant, des de l'enregistramem_a!tJ caràtules perquè no s'hi inter¡HJSJ~i!" correccions. Personalment, els dr.~ per encàrrec m'han ajudat a con~1 molts intèrprets i molts tipus de mi3" ca diferents.., Pel que fa a la música que-~ '-en~ està convençut que és la muSJcadi'La que menys, és difícil d~ preosar~ Quina part d'aquesta fem~ de~ cogràfiques és negoci, i quma panro cultura, imatge, fer país? "Per~llfi,i· I00% és fer país. Tus ho exp/rcoi fer el pressupost dels 500 exemp ~ faig el càlcul, i no hi poso resdew; M'agrada fer la selecció de la presu so i una de les coses que més e~ sJ· , ···soe/smtif· . dares , aJU . ':fcan es 1 musr... trs 'surtr.,, prets, partitura en mà, perque ¡¡Jri· millor possible, al més perf~cte ~ ~ ca/ment parlant. Aquesta es u1 0 tisfacció importantíssima:" ()lllt:.'! Albert Moraleda pensa I sen~ el •• 1"t31 1e SV ·" músic ' i dedica la seva habil dJI coneixements a fer que 1a di~cogra'• de música culta sigui tan perfec.:w. calguí. Sens dubte, és un ,.ocact bl 8, 9, 11 I I 2 ) 4 3 per Eduard V. Patsi_. A Música encreua a Horitzontals 1. El cinquè Concert per a piano de lisce~ ~mt~ litorJ salli 11 utt ¡rròb /till!· alts bla. Cinquanta. 8. El menjador central de Can Rull. De Molina, gran autor teatral. Beethoven. La major. 2. Convida Tamino a fer les proves de l'aigua i del foc. Desfes-te de les lletres "repes" d'en Pere. 3. Et prenc per un cranc. Tronc buidat que navega del revés. 4. Interval de quarta ascendent a partir d'un La. Faristol. Plata. Part inicial de la trompa d'Eustaqui. S. Director espanyol, de nom Jesús (dues paraules seguides). 6. Pròpia del peix per nedar. Premi per a científics i literats, però no per a músics. 7. 499. Compositor d'Empúries, suite simfònica per a orquestra ico- 9. Reial Acadèmia d'Esparreguera. Triscar sense cap ordre al fina l queda rar. 10. Piano a la partitura. Compositor italià del segle XVIII, de nom Stefano. Zero per zero. Il. Salsa pròpia de la carn a la brasa (sense cua). Ressons musicals. Verticals I. Successió de notes de diferent freqüència en progressió. L'instrument d'en Ni canor Zabaleta. ~·Parenta de la mandarina, però germana de la guitarra. Locatelli, Lindberg o Ligeti. de. Insigne compositor i musicòleg català, mestre de Falla, de Gerhard. etc. ~·Desordre al teatre. Pont de violí cap per amunt. Les vocals d'en Vivaldi i d'en Marais. ). Raspo les vocals i em quedo amb les consonants. Teòric musical del segle XVI. Música encreuada d'abril 2003 (núm. 222) 6.Arturo Toscanini. Antonio de Cabezón. Usandizaga. .l. Abans 450. 7· Virtuós italià del contrabaix. 8 · ~es de res de res. Goudunov, òpera de Mussorgski. Mi ma¡or. 9 · Respighi, Rossini o Romberg. Barroc modern. 10 · El botó que atura la música momentàniament. Instru- ~lent de so eròtic més que "sexi". ·!Ots amunt o tots avall a l'orquestra. Aus que xerren pero no canten, i fent la vertical, xivarri assegurat. Solucions en e1 numero , .. seguent 45 285 1 3 - - ....----. ' - 5 - 6 - 7 8 - 9. u 223 - 11 - 1 - 17 46 286 JAJCELONA (BAJlCELONÈS) ~ ~ UWG 19 h Jove Or:¡uestra Nacional d'Espanya. Dir.: Manuel Valdivieso. Simfonia núm. 1 e Mahler. 21 h Caixaforum Gustav Leonhardt, clavicèmbal. (XXVI Festival de Música Antiga). 11 h Auditori Jove Orquestra Nacional d'Espanya. (Segona audició). 18 h Palau Trio Ligorio-OrpeUa-Mor. Daniel Li'orio, piano. Joan OrpeUa, violí. José Mor, violoncel. Beethoven, Xostakovitx, Granados. (Els Diumenges al Palau). 19h Palau La Locomotora Negra. Jazz. (Concert de Tarda al Palau). 21 h Rest. Bestial Lito lglesias, violoncel i electrònica. (XVIII Cicle de Música S.XX-XXt). 21 h Palau I Musici. Vicenç Prats, flauta. Vivaldi, Bach. (Euroconcert). 21 h Aud. Winterthur Alain Planès, piano. Schubert. (VI Schubertíada). 21 b CaixaForum Muhammah Faqir & Ensemble. (XXVI Festival de Música Antiga). 21 h Rest. Bestial Percussions de Barcelona. (XVIII Cicle de Música S.XX-XXI). 21.30 h CCCB Jorrit Dijkstra, saxòfon i electrònica. (Cicle Internacional d'Influències Musicals). 7MAIG 21 h Palau Maria Joao Pires, piano. (Ibercamera). SMAIG 21 h Palau Orquestra Filharmònica de Berlín. Dir.: Mariss Jansons. Beethoven, Dvorak. (Palau 100). 21 h Caixaforum Les Quatre Violons. (XXVl Festival de Música Antiga). 9MAIG 21 h Auditori OBC. Dir.: Jerry Goldsmith. Música de cinema. lO MAIG 19 h Palau OSV. Anna Gourari, piano. Dir.: Edmon Colomer. Schumann, Beethoven. Scbnebel. (Concerts Simfònics al Palau). UWG sMAIG 6MAIG 11MAIG 12MAIG t3MAIG 14MAIG - IS MAIG 16MAJG - 17MAJG --- 18MAJG ¡:: ¡¡;:;- = .... 5I .!;! !:;' ~r 223 19 h Auditori OBC. (Segona audició). 22 b Palau Orquestra Filharmònica Nacional Bielorussa. Rodrigo, Bizet. (Promoconcert). s;. 11 h Auditori OBC. (Tercera audició). !lli! ¡;¡· 18 h Palau European Union Baroque Orchestra. Dir.: Paul Goodwin. Couperin, Telemann, Locke, Handel. (Els Diumenges al Palau). ¡¡3 19 h Casal del Metge Elisabet Vilaplana, mezzosoprano. Clara Arbós, piano. Montsalvatge i contemporanis. (Joves Veus de la Lírica). 19 h Palau Grup de Cambra de Barcelona. Eulàlia i Ester Vela,/eiano. Rakhmàninov, ComeU as, Montsalvatge, Saint-Saens. (Concert e Tarda al Palau). 21 h Rest. Principal Harry Sparnaay, clarinet baix. (XVIII Cicle de Música S.XX-XXI). 21 h Palau Trio Smetana. Spanish Bra.ss Luur Metalls. (Ibercamera. I Temporada de Cambra). 31 h Rest. Negro Grup Instrumental Sitges 94. (XVJII Cicle de Música S.xx-XXI). 20 h Catedral Jean-Christopbe Geiser, orgue. Martin, Zbinden. (L'Orgue de la Ca tedral de Barcelona. Euroconcert). 21 h CaixaForum Doulce Mémoire. (XXVI Festival de Música Antiga). 21 b L'Espai Banda Municipal de Barcelona. D?r.: els mate!xos co~positors; B~~art, Ferrer, Diago, Gonzalez de la Rub1a, Pardo, f•dcmratZer. (Avuunustca). 21 h Auditori OBC. Arcadi Volodos, piano. Dir.: Lawrence Foster. Serra, Prokófiev, Brahms. 21 h CaixaForum Viana Conso~t. (XXVI Festival de Música Antiga). 19 h Palau OSV. Manuel Guillén, violí. Dir.: Salvador Brotons. Glinka, Prokófiev, Txaikovski. (Concerts Simfònics al Palau). 19 h Auditori OBC. (Segona audició). li h Auditori OBC. (Tercera audició). 18 b Palau Tbe Swingie Singers. Concert a cappella de Bach als Beatles. (Els Diumenges al Palau). ~ ::;$. 5I ¡;;;' jü' = 47 287 ···•§••··· 19MAIG 20 h CaixaForum Grup vocal I Fagiolini. (XXVI Festival de Música Antiga). 2 21 h Rest. Negro M. Fiol, soprano. R. Esteve, contrabaix.(XVIO Cicle de Música S.XX·XXJI 2 3 20MAIG 21 h Rest Principal Música europea per a bandúrria, guitarra i arpa. (XVIII Cicle de MQ9. ca S.xx-XXJ). U MAIG 21 h Palau ll Gardellino. Jan de Winne, flauta. Marcel Ponseele, oboè barroc. ~bl. cello, Bach, Vtvaldi. (Euroconcert). 22 MAIG 21 h Palau Orquestra i Cors del Teatre Bolshoi. Alexandra Durseneva, me-noso. prano. Svetlana Belokon, mezzosoprano. Andrei Dunaev, tenor. Yuri&. chaev, bariton. Valery Gilmanov, baix. Dir. titular: Aleksandr Vedem. kov. Txaikovski, Borodin. (Palau 100). 25MAIG 12h Palau Petits de l'Orfeó Català. Dir.: M. Josep Besson. Cor Infantil de l'Orfeó Català. Dir.: Elisenda Carrasco. (amb el mecenatge de SantanderCco· tral Hispano). Concert de fi de curs. 18 h Liceu Recital In~ Nielsen, soprano i Robert Hale, baríton. Rupert Dussmallll ' piano. Bra ms, Strauss, Gershwin, Porter. 19h Auditori Orquestra Filharmònica de Timisoara. Mihai Ungureanu, piano. Dit.: Georghe Costin. Wagner, Txaikovski, Dvorak. (Concerts a Barcelon1~ 19 h Palau Orquestra de Cambra de Granollers. Santiago Juan, violí. Mayte Martin. cantaora. Dir.: Francesc GuiUén. Mozart Mendelssohn, FaDa. (Conctn de Tarda al Palau). 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 27MAIG 21 h Palau Ka tia & Marielle Labèque, piano. Colin Currie i lulio Barreto, pm!' sió llatina. Bemstein. (Palau 100). 29MAIG 20h Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 30MAIG 2lh Institut Francès Grup Instrumental Esmuc 11. (Avuimúsica). 21,30 h Palau Shoji Kojima. Duquende. Dir. musical Chicuelo. De paso. (XIV F~ val de Guitarra de Barcelona). 21 h Auditori Symïkhonieorchester des Bayerischen Rundfunks. Dir.: Riccardo Ma~ Txa· ovski, Prokófiev. (lbercamera). 26MAIG l ~ l .., 1 ~ 1l Q so = a ~ ..... ~ ... ~· 223 ~ ~- 31MAIG so 2l 5I .... 25. 1JUNY 20h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. Q 3JUNY 21 h Aud. Winterthur Juliane Banse, sora no. Justos Zeyeo, piano. Brahms, Wolf, Schubert, (VI Schubertíada . 4JUNY 20h Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. S JUNY 20,30 h Liceu Oedipe d'Encsco (versió de concert). Dir.: Lawrence Foster. 7JUNY 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. S JUNY 18 h Liceu Oedipe d'Enesco (versió de concert). Dir.: Lawrence Foster. 10JUNY 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertraod de Billy. 11JUNY 20,30 h Liceu Concert Strauss. Karita Mattila, soprano. Orquestra Simfònica de!GrD Teatre del Liceu. Dir.: Peter Schneider. 1.2 JUNY 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 13JUNY 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 21,30 h CCCB Sou nd of Colors Ensemble. Compositors suïssos. (Cicle InternaciOGii d'Influències Musicals). 14JUNY 21,30 h Església Sta. Anna Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Dir.: Josep \'Ili Casañas. Música per a cor a cappella. (Maig Coral). 1SJUNY 17 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 19h Casal del Metge Solistes vocals. Montserrat Cabero, piano. 17JUNY 20 h Liceu Die Walküre dc Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 20JUNY 20 h Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 22JUNY 17 h Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. :ZSJUNY 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 27JUNY 20,30 h Liceu Nederlands Dans Theater. ¡;;,$ - S' ~ 48 288 J s: l(r 41 u ------------- ---- 24 1J 7J 8] 13 15 u 30JUNY :. ~Ju. 20h Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 17 h Liceu Nederlands Dans Theater. 20,30 h Liceu Nederlands Dans Tbeater. ANJ)ORBA LA VELLA (PRINCIPAT D'ANDOB.RA) 22MAIG 22 h C. Congressos English Chamber Orchestra. Marta Zabaleta, piano. Dir.: Gloria Isabel Rainos. ARENYS DE MUNT (MARESME) 'Orleó rCen. tJUNY 19 h Centre Moral mallll, 1. Dir.: Iom). [ Orfeó Català (patrocinat per Fundació Cab(a Penedès). Mercè Sanclús, pia!l~~ Dir.: Josep Vila i Casañas. Música de cor a cappeUa, cors d'ora- tort 1 opera. BADALONA (BARCELONÏ!S) tO jUNY 21 h Teatre ZorriUa Lucia di Lammermoor de Dooizetti. Dir.: Albert Argudo. Funció dels alumnes de l'Escola d' Òpera. (Òpera a Catalunya). CAPELLADES (ANOIA) 17MAIG 21 b Paper de Música Eva Prat, flauta travessera. Meritxell Fernàndez, piano. Bartók, Enesco, Hindemith, Fauré, Prokófiev. 28JUNY 21h Paper de Música Quartet Quatre Vents. Eduard Raimundo, clarinet. Miquel Pérez, clarinet. Josep-Ricard Forner, clarinet baix. David Martinez, como di basetto. PiazzoUa, AJbéniz, Whitney, Víctor Monti, Rossioi. 223 neVERES (ALT EMPORDÀ) SJUNY 18 h Teatre El Jardí Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya). GIANOLLERS (VALLÏlS ORIENTAL) 4MAIG 19 h Teatre Auditori Orquestra de Cambra de Granollers. Jordi masó, piano. Mayte Martín, cant. Dir.: Francesc Guillén. Gerhard, Falla. 18MAIG 19h Teatre Auditori OSV. Manuel Guillén, violí. Dir.: Salvador Brotons. Glinka, Prokófiev, Txaikovski. 24MAIG 19 h Teatre Auditori Orquestra de Cambra de Granollers. Companyia Pep Bou. Dir. musi eaJ: Francesc GuiJién. Dir. teatral: Pep Bou. lJUNY 7JUNY 19 h Teatre Auditori Ma.r ia del Mar Bonet. Kepa Junquera. 12 h Teatre Auditori Cantània 2003. Lletra: Emili Teixidor. Composició musical: Carles Cases. Dir.: Josep Prats. 18, 30h Teatre Auditori Cantània 2003. Lletra: Emili Teixidor. Composició musical: Carles Cases. Dir.: Josep Prats. 12 h Teatre Auditori Cantània 2003. Lletra: Emili Teixidor. Composició musical: Carles Cases. Dir.: Josep Prats. 18, 30 h Teatre Auditori Cantània 2003. Lletra: Emili Teixidor. Composició musical: Carles Cases. Dir.: Josep Prats. -un~~~~------------------------~~----------~--~~~~~~ 19,30h Jun¡ Cantània 2003. Lletra: Emili Teixidor. Composició musical: Carles CaTeatre Auditori ses. Dir.: Josep Prats. u~~------------------------------~~ ----------~--~--~~~--~~ 18 h JU1'1I Teatre Auditori Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya). 21,30 h Teatre Principal Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya). 49 289 ...•§••••• MATARÓ (MAilESME) 1'7MAIG 22 h T. Monumental Orquestra de Cambra del Maresme. Dir.: J. Colomer. Mozart, Scbubat, Església St. Pere Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana (patrocinat per F-. dació Caixa Catalunya). Dir.: Jordi Casas Bayer. Teatre Fortuny Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera 1 r. · EL MASNOU (MAilESME) 29JUNY li h REUS (BAIX CAMP) 3JUNY 21 h talunya). SABADELL (VALLÈS OCCIDENTAL) .... 28MAIG 21 h La Faràndula Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a(à. 29MAIG 21 h La Faràndula Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: AJbert Argudo. Funció dels 30MAIG 21 h La Faràndula Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: AJbert Argudo. (Òpera aC. tjUNY 18 h La Faràndula Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: AJbert Argudo. (Òpera aC. 13JUNY 21 ,30 h Caixa Sabadell Recital Jordi Domènech, contratenor. Magdalena Barrera, arpa. (Òpal a Catalunya). 15JUNY 19 h La Faràndula Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Mercè Saocbi. piano. Dir.: Josep Vila i Casañas. Música de cor a cappella, cors d'ort tori i òpera. g = = '¡;:j a ~' talunya). alumnes de l'Escola d'Òpera. (Òpera a Catalunya). talunya). talunya). Si" 223 SANT CUGAT DEL VALUS (VALLÈS OCCIDENTAL) 16MAIG 22h Centre Cultural Ballet Cristina Hoyos. Tierra Adentro. 27MAIG 20h Esc. de Música Mar~arida Lladó, mezzosoprano. Xavier Coll, viola de mà i guitam!. Hida go, Sanz, Sor, Falla. 6JUNY 21 h Centre Cultural Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera aC. 13JUNY 22 h Centre Cultural The Dubliners. 14JUNY 22 h Centre Cultural Lluís Llach. ]ocs. talunya). SANTA COLOMA DE GRAMENET (BARCEWNÈS) 9MAIG 21,45 h C. Roig i Torras Montserrat Gascón, flauta. Josep M. GironeU, piano. Mozart, Mucelll. Schumann. 16MAIG 21,45 h C. Roig i Torras Salvador Frances, clarinet. Meritxell Fernàndez, piano. Mireia Quialt na, violoncel. Montserrat Olivés, piano. 23MAIG 21,45 h C. Roig i Torras Sextet de corda BCN Collage. Brahms, Schonberg. 30MAIG 21,45 h C. Roig i Torras Trio Ligorio-O?BIIa-Mor. Da.niel Ligorio, piano. Joan Orpella, Mor, violoncel. eethoven, Brahms, Xostakóvitx. ' TERRASSA (VALLÍ!S OCCIDENTAL) 11MAIG 18 h Centre Cultural Ballet Flamenco Blanca del Rey. (Fundació Caixa Terrassa). - S JUNY 21 h Centre Cultural Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: AJbert Argudo. Funciólkh alumnes de l'~scola d'Òpera. (Fundació Caixa Terrassa). VILA-SECA (TAIUlAGONÈS) 17MAIG 50 290 21 h Aud. Carreras Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). ~erc!~ piano. Dir.: Josep Vila i Casañas. Música de cor a cappe a, tori i òpera. - - AMB LA MÚSICA