Revista Musical Catalana. Núm. 224 Juny 2003
Editorial: Rebaixes musicals / PANORAMA Palau 100 2003-04. Una mostra àmplia i representativa d'orquestres europees. RRMC / Festival de Peralada. Kanawa, Guleghina, Savall, Béjart i Alvarez, figures destacades. Jaume Comellas / Mikrokosmos: Degradació sintàctica i fonètica. Cassolada amb grilla. Pere Artís / Tangents: La força de la comarca. Jordi Maluquer / Goffredo Petrassi. Tradició i modernitat. Domènec González de la Rubia / Fedora Barbieri. Reverenza! Pau Nadal / Crítiques. J. Comellas, Lluís Trullén, Francesc Taverna-Bech, Robert Benito, M. Lluïsa Moran / OBC. Primera temporada amb el segell Martínez Izquierdo. Jaume Comellas / Totes les grans religions, aplegades en el Festival de Músiques Religioses del Món de Girona. RRMC / TEMA Europa Cantat Barcelona 2003. La gran festa del cant coral / Europa Cantat, una història coral europea. Noël Minet / Barcelona obre les seves portes al XV Festival Europa Cantat 2003. Izaskum Argemí / Preparatius i organització d'una nova experiència musical a Barcelona. Jordi Salazar i Roy / Europa Cantat, una vocació europea. Pere Artís / Presència catalana a Europa Cantat: tres vessants de la música coral. Jordi Salazar i Roy / 40 anys de trajectòria consoliden el prestigi del Festival. Izaskum Argemí / MUSICALIA Jaús López Cobos. El pentagrama del pensament. Mònica Pagès i Santacana / Discogràfiques a Catalunya. Discant. Montserrat Puig / Música encreuada. Eduard V. Patsi / SCHERZANDO. Cesc / CONCERTS
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
SIEMENS Harmonia en les Innovacions ~ La música, com a expressió harmònica innovadora dels sentiments, és per a Siemens, des dels seus inicis, un punt d'apropament i unió entre les persones. Ja el 1972 es fundava el Patronat Ernst von Siemens, que atorga un cobdlciat premi musical: Benjamin Britten, Herbert von Karajen, Andrés Segovia, Leonard Bernstein, o Claudio Abbado entre d'altres, avalen el nivell dels guardonats. El dia a dia esdevé alguna cosa similar. Els nostres enginyers desenvolupen solucions tecnològiques altament innovadores en harmonia total amb les persones i el seu entorn. Des de fa més de 100 anys trobem a Espanya solucions en electrònica, electrotècnia i software que ofereixen els millors acords perquè els nostres clients dirigeixin amb èxit els seus negocis. n. -~~~~~ Ob. M!§~~~-~ 224 ------------------------------------------------------------------------------------------ EDITORIAL • Rebaixesmusicals o Palau 100 2003-04. Una mostra àmplia i representativa d'orquestres europees ................................... ___________ , .. ________ ___ .., .. _____ _____ .... ___ ___ ,..,_.................................................................. . ......................................................... PANORAMA Coru¡ell Editorial: Fèlix Millct =jTOIIPresicler ~w....• Montserrat Albet, Josep M. •• •·'-n josep M. Busquels, Eugeni Josep Caminal, Salvador Jordi Casas, Gregori Estrada, Joaquim Garrigosa, Joan Carles Guinovart, Teresa ·-•""·'~- Matabosch, Jordi Mon tuli, Ramon Muntaner, Ramon Pla i jordi Rueda. Consell de Direcció: Pere Artís (<\lilor), Pere Burés (coordinació amb Catalunya Música), Jaume (direcció periodística) i Lluís ~fillet (direcció musical) l Siluia Marccwici n Palau 100 2003-04 Publicitat: Megmar 2001, S.L. Diputació, 279, I r 7a Tel.: 93 o.l87 76 26 08007 Barcelona per J.C.C. Mikrokosmos: Degradació sintàctica i fonètica. Cassolada amb grilla per Pere Artfs Tangents: La força de la comarca per jordi Maluquer $ W ft per Domènec Gonziilez de la Rubia Goffredo Petrassi. Tradició i modernitat Fedora Barbieri. Reveren:a! • Secretaria de Redacció: Teresa Martínez Festival çle Peralada. Kanawa, Guleghina, SavaiJ, Béjart i Alvarez, figures destacades • W Disseny: Ferran Sendra per RRMC $ W per Pau Nadal Crítiques per J. Comcllas, Lluís Tmllén, Fraucesc Tavema-Bech, Robert Benito iM. Lluïsa Moran OBC Primera temporada amb el segell Martínez per ].C.C. Totes les grans religions, aplegades en el Festival Músiques Religioses del Món de Girona OBC 2003-04. Come11çn l'era • Martínez Tzquierdo per RRMC .............................. . .,.................................................................................................................................................................................... .............................. .- TEMA Europa Cantat Barcelona 2003. La gran festa del cant • A W en aques t número: PERE Alnls, ROBERT COMF!l.AS, LEZ DE LA RUBIA, ~.......... ,~"''"~< NOEL MINH, M. PAU NADAL, EDUARDO PAGÈS I SANTACt\NA, V. PA'fSI, ....fONTSERRA T PUIG, SALAZAR ROY, FRANCF.SC ~'""•~1\-II~IH I LLUíS TRULLÉN W llhira/mi\la masiral ralalaaa A Francesc de Paula, 2 08003 BARCELONA Tel.: 93 295 72 00 Fax: 93 295 72 10 •• •o_ A PROGRAMME __ _ __ ·---··--------~1'ti§iC;f\'LiA www.palaumusic,1.org A/~! rwl,lafi)palnurnusic.o.org "' IQ .... 0~ ('~, #f§.' Ct ': Europa Cantat, una història coral europea W per Noel Minet Barcelona obre les seves portes al XV Festival Europa Cantat 2003 per Jzaskrtm Argemí Preparatius i organització d' una nova experiència musical a Barcelona per Jordi Salaznr Roy Europa Cantat, una vocació europea per Pere Artfs Presència catalana a Eu.ropa Cantat: tres vessants de la música coral per ]ordi Salazar Roy 40 anys de trajectòria consoliden el prestigi del Festí per lzaskum Argemf Ï~~~~~Fc:i~jè~~;~~~~~:~~~-d~I-p~~~~t' ~ W Discogràfiques a Çatalunya. Discant per Montserrat Pwg . . . . . . . . ~~ . . . . . . . ~. Et~~~.:;~?~~~· . . . . . . . . ............. --·· · · · · · SCHERZANDO CONCERTS o o perCesc 3 305 Simfònics '.) VIIT TEMPORADA 2003 -2004 ORQUESTRA SIMFÒNICA DEL VALLÈS director artístic: EDMON COLOMER CONCERT NÚM. 7 CONCERT NÚM. l DIJsabt<, I I d'octubrt de 2003. 19 h Diualne, 14 dtftbn!rde 2004. /9 h Orquestra Simfònica del VaUès Santiago Juan, vwtr• Edmon Colomer, director J. Brohms Dansa hongaresa mím. 7 B. Bartók Concert per a vio/f i orquestra mím. 2 (1938) A. Dvorllk Simfonia mím. 7, en Re metwr. op. 70 Orquestra Simfònica del Vall.è s Angel Jestís Garcfa, vio/f• Albert Argudo, director M. Ravel Pavane I E. Lalo Simfonia espanyola, op. 2I G. Fauré Pe/llas et Méli.rande: Stlite, op. 80 J. Thrina Simfonia sevillana CONCERT NÚM. 2 CONCERT NÚM. 8 Dlssabt<, 8 dt IJO\·cmbrt de 2003, 19 h Dbsubt~.l3d•mDrçdt2004,/9h Orquestra Simfònica del Vallès Lluís Claret, •·iolonul • Salvador Brotons, dirutor J. Offenbach Orfeu als inferns (obenura) S. Brotons Concert trobadoresc per a l'ioloncel i orquestra. op. 90 F. Liszt Mtphisto mis núm. I R. Strauss Mort i trarufiguracw, op. 24 Orquestra Simfònica del Vallès Orquestra de Cambra de Granollers Thierry Escaich, orru• • Edmon Colomer, dinc/4r T. Escalcb Concert per a o~ i orquestra C. Salnt.Saens Simfonia núm. 3 en Do menor, op. 78 núm. 1 (Simfonia orgue) COPRODUCCIÓ AMB L'ORQUESTRA DE CAMBRA DE GRANOW!RS CONCERT NÚM. 3 DrsJob<t, 22 de ntN<mbrt dt 1003. 19 h CONCERT NÚM. 9 Orquestra Simfònica del Vallès Abdel Rahman EI Bacha, piano Edmon Colomer, dinctor L. van Beethoven C01rcert per a piano i orquestra tuim. I tn Do major, op. I5 L. van Beethoven Concert per a pillno i orquestra mún. 2 en Si btmo/1 major. op. I9 Diss4blt. 20 de març de 2004. 19 h Orquestra Simfònica del Vallès , Alex AJguacil, piano (lr. Jlftllll Concurs ullnladona! de Plano Rlcanl VlilsltJlJ josep Lluís López, trompda • Salvador Brotons, dinctor D. Xostakóvltx Súnfonittta de Cambra D. Xostakóvitx Concert per a piano i orquestra mím. ], op. 35 A. Borodin Simfonia núm. I, en Mi btnwll major CONCERT NÚM. 4 CONCERT NÚM. 10 Dlssabr., 20 dt thstnt!Ne dt 2003, 19 h DiuabUI, 3 d'abril dt 2()().1. 19 h Orquestra Simfònica del Vallès Matthias Aeschbacber, director A. Dvor4k Danses eslaves mim. /, 7 i 81 J, Sibelius Vals trist A. Borodin Pr(nctp lgor: danses palol'lsianes J, Stnuss 111/sos i polques Orquestra Simfònica del Vallès Orfeó Català (Pauocinnl per Fundació Cailta Penedès) solistes per determinar • Edmon Colomer, dinctor A. Dvonik Stabat Marer, op. 58 CONCERT NÚM. 5 DisSIJbt~. CONCERT NÚM. 11 17 dt gtnudt 2004, /9h DlJsabtt, 22th maig dt 2004. 19 h Orquestra Simfònica del Vallès solista per determinar • Edmon Colomer, dirtctor G. Mahler Simfonia núm. 5: Adagimo R. Strauss Concert per a oboè i orquestra en Re major D. Schnebel Mahler-Moment / R. Strauss El burgès genJilhome Orquestra Simfònica del Vallès Edmon Colomer, dinctor I . Stravinsky Monumtntum por Gesualdo di Venosa ad CD QIIIIJUll F. J, Hoydn Simfonia núm. 3I, en Re major, «Tocderrompll» F. Poule·nc Suite française (segons Ckwtk Gtrvaise) W. A. Mozart Sènifonia núm. 3I, en Re major, «Paris» CONCERT NÚM. 6 Diss4blt, J1 dt g-r dt 2004, 19 h CONCERT NÚM. 12 Orquestra Simfònica del Vallès Xavier Phillips, •iownetl • Oliver von Dohnanyi, dinctor L. Jan.écek Dansa lachiana núm. 3 ([)ymec) A. Dvorak Concert per a vialonctl i orquestra en Si menor, op. 104 F. Mendelssohn Simfonia núm. 3, •Escocesa• DiJstJbtl, j de jwny de 2004, 19 h Orquestra Simfònica del Vallès Edmon Colomer, dinctor L. van Beethoven Fidelio (versió concertant) Abonaments: de 95 a 315 € I Localitats: a partir de 6 € OrganiiZil Venda d'abonaments temporada anterior: Patrocina Del 29 de maig al 12 de juny 'UHOAClO ORFEÓ CATALÀ PALAU DE LA MÚSICA Venda de nous abonaments: Del 16 al 28 de juny Venda de localitats: A partir del4 de juliol Informació i venda: Palau de la M(isica Catalana - Tel. 93 295 72 00 0 SÍmfònica drl \'alll'.s Fundació BancSabadell 05 a presència en cartellera de dues propostes de teatre líric menor -sarsuela i opereta- objecte d'unes versions de qualificació difícil, ens situa davant d'una realitat que ens sembla que mereix un mínim d'atenció. Encara que de característiques dissemblants, ambdues comparteixen aquests trets fonamentals: en primer lloc la perpetuació de sengles títols històrics, un cert grau de fidelitat al nucli de contingut musical i dramàtic, la disposició de recursos de producció distants dels que proposa la concepció original de les respectives obres i, finalment, un pes accentuat de nous conceptes dramatúrgies que (almenys en un cas) distorsionen de manera radical la imatge genuïna dels al·ludits continguts. Esmentem encara, i de fet com a element cabdal, que es mostra una clara voluntat de servir-se d'uns prestigis i d'unes im atges originàries i no de servir aquestes obres. Es tracta, en definitiva, d'unes propostes que cerquen rebaixar alhora el nivell de contingut i el de cost de producció, tot embolcallant-ho -en diferents graus de dignitat en els dos casos- en unes propostes dramatúrgiques que pretenen ser originals però que a la fi dóna la sensació que sobretot estan encaminades a encobrir aquest objectiu acabat d'exposar. En bona mesura es tracta d'una nova variant de quelcom que ja hem denunciat aquí, en referir-nos, temps enrere, a com determinats promotors se serveixen de grans títols del repertori barroc, clàssic o romàntic, i a redós seu posen una materialització de rebaixes qualitatives profundes, que a la fi acaben desvirtuant de manera notòria la seva grandesa i transcendència. La qüestió fonamental és servir o servir-se de la música i de grans obres. I davant d'això que cadascú actuï en conseqüència. Co~ a ~ínUr: demanem, quan la cosa pot arribar a ser molt ostentosa, que s ev1t1 alio de prendre el nom de ... debades. I com a mesura elemental i mínima de profilaxi deontològica cultural, i fins i tot comercial, proposem que el títol de les obres de referència, resti amagat i no se'l posi com a bandera publicitària amb tant de càrrega enganyosa i per això, a més, desinformadores de la veritat real de les obres objecte d'aquest tractament. ebaixes us ica ls 224 5 j05 La XIII temporada de Palau 100 Una mostra àmplia i ~~ representativa ~ ~t " d'orquestres europeeS~';.ÜNZE DELS SETZE CONCERTS HABITUALS D'ABONAMENT (M:ÉS UN CONCERT EXTRAORDINARI) DEL CICLE ESTRELLA DE LA FUNDACIÓ ÜRFEÓ CATALÀ-PALAU DE LA MúsiCA SÓN DEDICATS A LES GRANS FORMACIONS SIMFÒNIQUES EUROPEES -AMB L'EXCEPCIÓ DE LA TOKIO SYMPHONY- PROVINENTS DEL REGNE UNIT, HOLANDA, ALEMANYA, EsPANYA, ÀusTRIA, HONGRIA, SuïssA I TXÈQUIA. I naugurarà la sèrie la London Symphony (15 d'octubre) -que ha tingut èxits espectaculat'S en les darreres edicions de Palau 100- amb el seu titular actual, el veterà Sir Colin Davis, una de les grans figures actuals de la direcció. Una altra formació d'elit tindrà una participació destacada, la Budapest Festival Orchestra (29 d'abril), hereva de la gran tradició austrohongaresa, 9ue.~~ precedida d'una gran pro)eCclo mtemacional i interpretarà e om aPIat fort, la monumental ,i quasi pòstuma Novena de Gustav Mah~er, tan lligada de manera quasi autobiogràfica a la darrera ~apa de la vida del compos itor. na altra simfonia de les "grans" deimt · M erx ahle1~ la Tercera, serà 0~ertaaper d ' ·l'Orquestra de la Ràdio Se Coioma, sota la direcció de bem~on Bichkov (17 de nevemre) 1amb la coHaboració del Cor Feme ,d ¡ UI e 'orquestra i el Cor In- fantil de l'Orfeó Català. I el concert de cloenda de la temporada ens portarà la sumptuosa Orquestra Filharmònica de Munic (21 de juny), al nive.ll més alt de les actuals orquestres alemanyes, amb el director del Metropolitan de Nova York i de l'orquesh·a, l'americà James Levine i un programa de gran vitalitat i brillantor que culminarà amb la suite d'El mandarí meravellós de Bartók. ls melòmans que segueixin la temporada tindran l'avinentesa de viure un estimulant contrast -quant a concepció interpretativa- amb la versió integral que, amb instruments històrics, la prestigiosa Orquestra del segle XVIII, E DESTACADA PRESÈNCIA DE }AMES LEVI NE AMB LA FILHARMÒNICA DEMUNI C. sota la direcció de Frans Briiggen, oferirà de les iJ.lustracions musicals que Beethoven compongué per a la tragèdia de J. W, Ghoete Egmont (10 de novembre). I també tindrà un caràcter en certa mesura "històric" la reposició del commovedor Concert per a vio/f, "A la memòria d'un àngel", l'obra pòstuma d'Al ban Berg, que precisament s'estrenà al Palau el 19 d'abril de 1936, just abans de la tràgica ruptura que significà l'esclat de la guerra civil; la versió serà a càrrec de Ja jove violi- 7 307 nista holandesa lsabelle van Keulen, amb la Simfònica de Ja Ràdio de Viena i direcció de Bertrand de Billy, ben conegut per les seves activitats al Gran Teatre del Liceu (15 de març). 224 8 308 ompleten el panorama simfònic de la temporada l'actuació de I'Orchestre de la Suisse Romande de Ginebra (20 de maig), tan lligada per mitjà del seu iJ.lustre fundad01~ Ernest Anserment, a la difusió de la nova música europea del primera etapa del segle XX; la presentació d'una de les formacions més sumptuoses del Japó, la Tokio Symphony ( 11 de maig), amb el director català David Giménez, precedit d'una important trajectòria internacional, i l'actuació de la Simfònica de la BBC (24 de maig), amb un solista de trombó singular per la seva extraordinària energia comunicativa, el suec Christian Linberg, que interpretarà dues obres complementàties a ell dedicades, del japonès Toru Takemitsu i del desinhibit britànic Mark-Anthony Turnage, compositor resident de l'orquestra. La presència d'una companyia estable, amb orquestra, cors i solistes -la de l'Òpera Nacional de Noruega- mostrarà la màxima autenticitat, per òbvies raons d'afinitat, interpretant la música d'escena que Edvard Grieg -el compositor tan venerat pels modernistes catalans- va escriure per al Peer Gynt d'Henrik Ibsen ( 1 de juny). I l'habitual participació del C Cor de Cambra del Palau de la Música Cata1ana serà integrada, amb la interpretació del famós Requiem, en un programa Mozart d'una de les millors orquestres de l'Estat espanyol, la Simfònica de Peer Gynt SERÀ INTERPRETAT PER UNA PRESTIGIOSA FORMACIÓ NÒRDI CA. Galícia amb la direcció de Víctor Pablo Pérez (24 de novembre). Enguany, l'Orfeó Català, en un excel-lent moment de forma, participarà en el concert extraordinari fora d'abonament, motivat per la inauguració oficial de l'esperada restauració de l'històric ~ ~ EL VIOLINISTA ZÍNGAR ROBY LAKATOS ASSEGURA UN ESPECTACLE INUSUAL. orgue Walcker del Palau (28 d'octubre). Interpretarà una obra fascinant de Leos Janacek, la cèlebre Missa glagolítica, en què l'orgue té una participació destacada, al costat del cor, quatre solistes vocals i l'orquestra, en aquest cas la Filharmònica Jamkek d'Ostra\'2. Sota la direcció d'un jove direc· tor vienès de gran futur, Thoma• Rosner, també serà interpretatd brillant i neoclàssic Concert per. orgue i orquestra de Francis Pou· lenc, amb un solista del màun: prestigi, Peter Planyavsky, orga· nis ta de la Catedral de Sant Este· ve de Viena i professor de J¡ Hochschule fur Musik d'aquesta ciutat. n el capítol de les or· questres de cambra, tor· narà Ja Franz Liszt de Bu· dapest amb e1 sempre CS: petat flautista català Claudi Arimany (24 de novembre). I el' recitals aportaran els noms reconeguts de la violinista romanesa Sílvia Marco vici ( 16 de desem· bre), del personalíssim pianist! tus Grigori Sokolov (19 de felm'f· i de la gran Teresa Berganz.a. am~ un atractiu repertori de canç~~ panyol a en què col·laborara" Conjunto Ibèrico de Violoncheh que lidera Elías Arizcuren (!9de , gener). Si la temporada passada I a.tuació de la cantant UteLem~ va depassar l'àmbit estlictedeb música clàssica, aquesta tem~ rada Palau 100 present~rà .~na ~ tra proposta "alternativa ·arn l'actuació del violinista zíngar Roby Lakatos (12 de gener). he· ult1· .1: " reu directe d'una traUJCJO m ftr secular que, en una trepida~!. , sió d'estils, eJectriza els pubh' d'arreu del món. E PAL~U) 1 0~ Xlii TEMPORADA 2003/2004 Orqu es tr es LONDON SYMPHONY ORCHESTRA ORQUESTRA DEL SEGLE XVIII ' ' ' ORQUESTRA SIMFONICA ,DE LA RADIO DE COLONIA ORQUESTA SINFONICA DE GALICIA FRANZ LISZT CHAMBER ORCHESTRA O RQUESTRA SIMFÒNICA DE LA RÀDIO DE VIENA BUDAPEST FESTIVAL ORCHESTRA TOKYO SYMPHONY ORCHESTRA ORCHESTRE DE LA SUISSE ROMANDE BBC SYMPHONY ORCHESTRA ORQUESTRA I CORS DE L'ÒPERA DE NORUEGA MÜNCHNER PHILHARMONIKER Di rec tor s SIR COLIN DAVIS , FRANS BRÜGGEN VICTOR PABLO PEREZ IVAN FISCHER JAMES LEVINE Soli st es Sl LVI A MARCOVICI TERESA BERGANZA GRIGORIJ SOKOLOV NIKOLAJ ZNAIDER CHRISTIAN LINDBERG ; Preus d'abonament a 16 concerts: de 189 € a 1.748 € Preus de localitats: a partir de 6 € Venda d'abonaments: dci30 de maig al 1O de juny Venda de localitats: a partir del 18 dc juny Informació i venda: Palau de la Música Catalana. Tel. 93 295 72 oo Amb el suport de PATROCINA ~ ,UNOACiÒ ORFEÚ CATALA PALAU DE LA MUSICA - rroul-1 l'e i .,.. !@¡i CONSORCI DEL PAlAU DE LA MÚSICA CATAlANA Festival Castell de Peralada Kiri-Te Kanawa, Maria GJLleghina, Savall, Béjart i Carlos Alvarez, figures destacades LA PRESÈNCIA DE Klru- TE !<ANAWA, MARIA GULEGIDNA I CARLOS ALVAREZ, I LES REPRESENTACIONS D'Elektra I Ariadne auf Naxos A cÀRREC DE L'ÒPERA DE HALLE MANTENEN EL PROTAGONISME LÍRIC PROPI D'AQUEST ESDEVENIMENT, ENGUANY MÉS DILUÏT QUE EN ALTRES EDICIONS EN EL SI D'UNA OFERTA QUE OFEREIX ALGUNES PROPOSTES POC CONVENCIONALS. E l programa de la dissetena edició del més espectacular i potent festival musical d'estiu del país, enguany manifesta matisos diferenciadors respecte del que és habitual, tot mantenint, però, un notable grau de fidelitat als principis originaris. En aquest context se situen almenys quatre propostes no gens convencionals, molt obertes quant a idea i possible contingut, amb tot el que això comporta, d'una banda, de risc i, de l'altra, d'atractiu. És el cas del concert inaugural, que tindrà lloc el dia 19 de juliol amb el títol de Cròniques (Catalonia Splendens) Crònica de Ramon Muntaner. Amb concepció i direcció musical de Jordi Savall i interpretació dels seus conjunts La Capella Reial de Catalunya i el recuperat Hespèrion XXI, hom pretén recrear el primer teatre musical joglaresc de l'edat mitjana. La referència a Ramon Muntaner, com és sabut, fill de Peralada i autor de la Crònica del rei En jaume, i la referència explícita en el subtítol a ''De Jaume 1 a Pere el Cerimoniós" i una altra a "Ars Antiqua versus Ars Nova" obren encara més e1 ven- Johnson Reagon, es tracta d'ur.l tall del que pot resultar aquest esidea original, disseny visual i dipectacle. Com ho fa comptar amb recció escènica del gran pope deh la direcció escènica de Joan Ollé, universal, Robeti Wi~ dramatúrgia un dels dramaturgs catalans més ind'òpera gospel, format Amb . son Novell novadors, i de l'actriu Rosa una proresultar a ve l'espectacle músics com a narradora, a més de posta a la fi de lanit convidats d'Israel i segons el que s'~ el Marroc. nuncia. Compli Una altra proamb l'aval comi posta de caracteEs FA UNA producció de • rístiques obertes APOSTA PER ESPECRuhr Triennal~ és la que es titula Change Peno. el Cancionero de TACLES DE FORMAT Arts. el •• ming Palacio, basat en INNOVADOR. d'Ortif. port la primera música Sadl: Festival, profana medieval Wells de Londfe. espanyola, que inFestival Interna, clou 458 cànons de na) de Santander i A ventis fOt:.' Juan del Encina i Luis de Milan. dation, ultra el mateix FesrivalC<Amb direcció musical de Carles Matell de Peralada. granet~ un gran expert en aquesta En certa mesura també es ll'~· música, hom no pot evitar la cita en el terreny del ~ue és insòli~.J com a responsable dramatúrgic del proposta de Salvador ta~orad~ recentment nomenat director del cot· po rar la cantata Carmma Bu· Teatre Lliure, Àlex Rigola, en una na de Cari Orff en un espectadct incursió en un terreny no gens hatulat Imacrenes andaluzas para Ot. bitual en ell. · 'alli o· Burana que s'ofenra mina Anthony Saint of ton The tempta caràcter d'estrena absoluta. és una altra proposta no gens conBorges y yo és una altra prop: vencional. Basat en un text de Gus·wac' ta que en certa mesura se 51 . tave Flaubert, amb incorporació de l'àmbit del que s'acaba d'exJlO" música i també textos de Bernice dc du ric d p de s Pd de \'et I ~g fe~ ofe del R p~ tez ci¡¡ el e Ktifh Jarrrt, Guy p(JUOCk & jack Dtfolumflfe Amb protagonisme central de la gran actriu alemanya, musa que va ser de Rainer W. Fassbinder, du un subtítol que ajuda a entendre per on van les coses: "Set grans contes breus sobre els aires del tango". Hanna Schygulla actuarà acompanyada per piano i violoncel i canIarà en casteUà. La producció és de Le Primptems des Comédiamnts. L a soprano australiana KiriTe Kanawa i el coreògraf Maurice Béjart són els dos grans pols estel·lars dels dos vessants que més han individualitzat el festival empordanès: lírica i baUet. La soprano actuarà a l'Auditori del castell el dia 10 d'agost en un programa variat que inclou obres de Mozart, Mendelssohn, Schubert, Strauss, Debussy, Hahn, Fauré i Puccini. Un recorregut altament suggestiu. Maurice Béjart ens portarà la COtnpanyiaque dirigeix, el Ballet de Lausana, amb coreografies pròpies sobre Partitures d"lgor Stravinsky, Jacques Brel, Theodorakis i el conegudíssim Bolero de Ravel. Molt de~es pot esperar d'aquest esdevenunent. ~La Urica tindrà en el bariton ma~ ~eny Ca!·los Alvarez una altra reere~c.ta destacada en el recital que ~fenra el dia 4 d'agost a l'església Rel Canne, amb obres de Copland, aveJ, Ortega i PuJ· ol Leigh de Pau! L ' ' ' oewe, rez So · . Moreno Torro ba • Pé. nano 1 Soutullo i Verl. Re1 CIIta que serà precedit el dia abans e que o~enran · al mateix marc els ~nyadors del Concurs de 1 Montsenat Caballé-P1·incipat d'Andon·a. Un altre gran nom de la lítica és el de la soprano Maria Guleghina, que també actuarà a l'església del Carme amb un programa eminentment belcantista integrat per obres de Rossini, Donizetti, Bellini, Verdi i Puccini. El recital de la soprano Montserrat Martí i la mezzo Elena Makarova completen aquest capítol. Les representacions opetístiques enguany no compten amb producció pròpia i se circumscriuen a les straussianes Elektra i Ariadne auf Naxos, a càrrec de solistes i or- RAMONÜLLER ESTRENARÀ UNA COREOGRAFIA SOBRE EL MITE DE Carmen. questra de l'Òpera de HaUe, conjunt que entremig oferirà un concert Handel. En aquest capítol de concerts, I'OBC dirigida pel seu titular, Ernest Martínez lzquierdo, amb el pianista Michel Camilo, que interpretarà el seu propi Concert per a piano, ofedran un programa de gran espectacle simfòtúc, que completen obres de Revueltas, amb la seva cabdal obra Sensemaya; Gershwin, amb la brillant Raphsody in blue, i Bemstein, amb una suite de West side story. Keith Jarret, Gary Peacock & Jack DeJohnnette formen un trio de e:;¡ so = .... a .:! ¡¡;;' ~- 224 grans intèrprets i creadors de jazz que han d'oferir satisfaccions als amants del gènere. J a s'ha apuntat el cabdal protagonisme del Béjart Ballet Lausane en la programació de ballet. També és interessant la presència de Momix "Opus Cactus'', la companyia de mim i dansa que ditigeix Meses Pendleton en un espectacle que incorpora un ventall musical que va de Bach a Blian Ena. Espectacle d'una gran bellesa i originalitat. de la mà d'una formació que toma a Catalunya després de sis anys d'absència. El mite de Cunnen serà acarat pel coreògraf Ramon Oller en una estrena absoluta que afegeix als seus potencials al·licients, la presència de la ballarina Cristina Hoyos. Un altre mite, en aquest cascoreogràfic, Coppè/ia en la partitura de Léo Delibes s'oferirà en una versió d'una companyia en principi inesperada; la del Ballet de l'Òpera de Xangai en el que apareix com una presència de resultats molt oberts. 11 311 MIKROKOSMOS Excepcionalment, en aquesta ocasió agrupo en una mateixa columna dos temes breus en extensió, atesa la singularitat vigent del primer i l'actualitat temàtica del segon. Degradació sintàctica i fonètica e fa un cert temps sóc usuari regular (i no per gust) d'un transport sanitari col·lecliu adaptat; bé. això és un dir, perquè aquests transports ignoren què són els amortidors i els qui hi anem fem uns bots que gairebé ens fan tocar el sostre del vehicle furgoneta; no escau de dir-ne ambulància, encara que així consti en un rètol lateral ostentós. Com és normal. aquestes unitats són connectades per ràdio amb la central des d'on donen Ics ordre~. habitualment en castellà (sí. sí. Mies ordres", perquè fins i tot li manen quan ha d'anar a esmorzar...). L'altre dia el cor em va fer un salt en sentir que li deien: "Te ~·as a ir yendo a la calle La moto de Gr11tíón. - ..Te vas a ir ymdo ". Mare de Déu! Quina manera de potinejar la llengua de Cervantes, Fray Luis i Delibes. Jo ho disculpo tot. al conductor, perquè ja té prou feina a atendre les indicacions que li donen; però no a l'interlocutor de la central. Perquè sé que té un àmplia taula inamovible i que no trontolla, per dona; les ordres pertinents. 1 si ha pronunciat cotTectament el dígraf gn, no li hauria costat res fer-ho igualment amb la vocal i el mot que el precedeixen. I així no hauria convertit el bon Lamote de Grignon en un rondinaire empedreït, que tenia una moto... D Cassolada amb gralla om é:; sabut. una de les formes més esteses de manifestació contra la guerra de l'Iraq han estat les cassolades. Al meu barri. foren sonorament intenses i dilatades en el temps. Alguns dies s'hi barrejà un esquellot. I en un altre una gralla. Done~. mira: no és que fos res harmònic, però sí una barreja contrastant. Sobre el so monocorde dc les cassoles. però amb matisos segons el material de cada cassola, l'espinguet de la gralla aportava un aire fresc, qui sap si anunciador de temps millors. Vet ací, doncs, una baneja insòlita, mai no prevista pels hàbils grallers del Penedès, tan coneguts meus... Desitjo. tanmateix. que la gralla continuï essent simbolisme de festa i no pas contrapunt de protesta davant la insensatcsn d'uns quants al·lucinats o dements... C Sabiñíinigo i Canfranc, municipis del Pirineu aragonès, entre els dies 4 i 13 de juliol tindrà lloc la segona edició del Curs Internacional de Música Pirineuclàssic. i també Ja segona edició del Festival lntemacional de Música Prineuclàssic; totes dues activitats giren entorn d'un tema monogràfic, enguany ''Més enllà dc la realitat... El màgic i el sobrenatural de la música''. En el curs s'impartiran diverses matèries amb la idea de "Música, creativitat i naturalesa al Pirineu aragonès" i és destinat principalment a nens i adolescents entre 3 i 18 anys. Les matèries que s'impartiran són: piano; violí; violoncel; flauta; clarinet; arpa; instruments amb el Mètode Suzuki; tècnica i interpretació musical; música de cambra; improvisació; un seminari sobre prevenció de lesions, reeducació postura! i por escènica; un taller de creació i cultures musicals, enguany la música africana; dansa; un taller de quartet de corda;classes magistrals dels pianistes Luiz de Moura Castro i Pierre Réach; i l'assistència als concerts del Festival. Aquestes matèries seran impartides per un reconegut equip dc pedagogs. Pel que fa al Festival, el primer concert (5 de juliol, a l'estació de Canfranc) comptarà amb I'Enscmble Instrumental de Barcelona, que interpretarà la celebrada obra d'Stravinsky I listòria d'un soldat (en la versió castellana de Javier Tomeo) amb uns col·laboradors de luxe: Paola Domi.nguín, narr~dora; Javler Gurruchaga, dm ble; josé Angel Egido, soldat, i la ballarina Gemma Sierra. princesa; la direcció musical serà a càrrec de Maria Pilar Couceiro. El segon concert (6 de juliol, a l'església de Canfranc-Estació) retrà homenatge a Maria Escribano, cofundadora i codirectora (juntament amb Carme Marrinez) de Pirineuclàssic, que va morir l'any passat. S'hi interpretarà la seva obra Sortilegio (suite per a piano, veu, campanes i electroacústica), amb Carme Martínez al piano. El tercer concert (8 de juliol, al Museu Orensanz de Sabiñó.nigo) comptarà amb l'actuació del quartet de corda de l'Ensemble Calliopee. amb Sandrine Chatron, arpa i Marie-Paule Milone, mezz?S~prano, amb obres de I laydn, Resptght, Bec i Ca plet. El concert es clourà amb una veilada, en la qual es A tractarà de temes esotèrics i sobrena· !urals, amb la participació de l'e;pe. cialista en el tema Angel Garí i l'a<:tnu Maria Casal. El quart concert (9 de juliol, a l'església de Canfranc-Estació) comptari amb l'actuació de la mezzosoprano MJrie-Paule Milone i el pianista Pierre Rt· ach. que oferiran un concert monogràfic sobre Berlioz. El cinquè concert (li de juliol, església de Canfranc-Estaciól oferirà l'actuació del pianista Luiz de Mou ra Castro amb obres de Liszt. El darrer concert del Festival (12 de juliol, a l'església de Can franc-Estació) oferirà l'actuació de nou del quartet de corda de I'Ensemble Calliopec ambSas· kia Lethiec, violí; Sergio Castro, violi; Prançoise Gnéri, viola; Marie-PauleMj. lone, mezzosoprano i violoncel; jordi Cendra, Oau ta; Carles Pertegaz, clari· net, i Den is Pascal, piano, amb obre) de Debussy, Tartini, Brabms, Mahler, Schumann i Beethoven. Tots els con· certs, com ja s'ha dit, giren en tom d'una temàtica concreta, que enguany es "Més eniJà de la realitat... El màgicid sobrenatural de la música~. El 13 de juliol es farà el concert d'alumnes tal ü ne Cumbre de Sabiñíinigo). dediaua Maria Escribano. Cal destacar que Pirineuclàsskha rebut una subvenció de la Comumut Europea, dels fons de cooperació tlillf· fronterera lnterreg III-A. Amb. aque;l ajut. Pirineuclàssic organitzara dtwr· ses activitats més durant l'any. entrt ':quals destaquen els Encontres Peda¡\0' gics i els Concerts Descobriment. del 21 al 23 de novembre a Sabiññnigo 1 Canfranc, respectivament. .................................................................. ...,. ' Assemblea de la Societat del Gran Teatre del Liceu n l'assemblea de la Societat del Gran Tea/re del Liceu, el proppassat 28 d'abril: es van aprovar per unanimitat tots els punts de l'ordre del dia, que l'Oli se~. lectura i aprovació de l'acta de la junta general ordinària celebrada el6 dem111! de 2002; in[om1e de la junta de Govern; aprovació de Ja memòria i de /'estol gentral de compte~ co~responent a l'últim exercici, i de Ja gestió social de Ja funta de Gir v~rn; ~proPa.C'.~ duna d~r~ama de 9 ~.eu ros '!er localitat. per atendre les despestsw-_ eta/s;.' provtsto estatutana dels seguents carrecs: president, Manuel Bertr0!1d ~.., gés; VICepresident, Fèlix Millet i Tusell; comptador, josep M. Antrós i Badia, I qu.;rrt vocals: Manuel Busquet, Xavier Coll. josep ¡\-1. Coronas i Maria Vi/arde/I. E La solista de l'O BC Magdalena Martínez, convidada a la World Orchestra for Peace a solista de flauta de l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya (OBC). Magdalena Martínez, va ser la intèrpret espanyola seleccionada , conjuntament amb el solista d'oboè de !"Orquestra Ciutat de Granada, Eduardo Martinez, per formar part de Ja World Orchestra for Peace que actuà sota la direcció dc Valeri Gergiev els proppassats 8 dc maig a Sant Petersburg i el lO de maig a Moscou arran de les commemoracions internacionals del tricentenari de Ja fundació de Ja ciutat. La World Orchestra for Peace va ser integrada en aquesta ocasió per 107 músics procedents de 44 països. Va ser fundada el 1995 pel director Sir Georg Solti arran del concert commemoratiu celebrat a Ginebra del cinquantè aniversari de la fundació de les Nacions Unides. Es va tornar a reunir el 1998 amb motiu de Ja inauguració de Ja Fcstspielhaus dc Baden-Baden (Alemanya), concert que. tot i ser programat per Solti. a causa de la seva mort pocs mesos abans de dur-se a terme. va dirigir Valeri Gergiev. Gergiev és el director titular de l'Orquestra del Teatre Mariinski de Sant Petersburg, amb una - L ~· 11 .ióI •dc , ~~ ,oií: fi. ~ en· \ plantilla de 85 músics procedents de 25 països. En la tercera convocatò1ia de la Word Ochestra for Peace, s'interpretà a Sant Petersburg i a Moscou un programa format per Ics obres "Obertw-an i "Scherzo" del Somni d'una nit d'estiu dc Mendelssohn, Don Joan d'Strauss. Oda al final de la guerra dc Prokófiev i Petruixka d'Stravinsky. Magdalena Martínez és membre titular i flauta solista de l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya des del 1996. D estrictament acadèmic i es va transmetre, simultàniament, a set universitats de l'àrea lingüística catalana: Universitat Autònoma de Barcelona, Universitat de les liles Balear:., Universitat de Lleida, Universitat Rovira i Virgili, Univer~itat Politècnica de Catalunya, Universitat Pompeu Fabra i Universitat de Vic. El.curs, que va inaugurar Josep Caminal, director general del Liceu, es transmeté per Vldeoconferència a través d'lnternet, a 748 kbits, amb un ample de banda sis vegade~ ~és gran que en una videoconfcrència normal, fet que va permetre rebre si~ultamar:ncnt la conferència als diversos centres docents i compartir a tot arreu les mtervenctons dels estudiants o professors. El curs, encomanat a joan Mata bosch, director artístic del Liceu; a Xavier Pujol, cap del Servei Educatiu del Liceu, i a Ramon Pla i Arxé, va prepat•ar els estudiants per a la representació dc L'or del Ri11 al Gran Teatre del Liceu que tanca el curs. El curs es complementà amb un DVO que permet comparar tres produccions molt ~!Tastades de L'or del Rin, a més de facilitar la identificació dels principals leitmotn·e¡.1 de l'obra, i d'of<.!rir una guia dels personatges que ha creat, conjuntament amb ~I Ltceu, el Grup .de Tecnologia Musical de la Universitat Pompeu Fabra. I, paral·le~a~en~. els cstudtants també van disposar de la gravació indexada de totes Ics cone~e~ctes dcl.curs a les quals van poder accedir lliurement, i d'un portal d'accés restringit amb dtversos materials associats al curs i amb un espai de debat sobre el cicle. '···· ............... ............. ............................................ . Borsa d'investigació per a un estudi sobre la vida musical barcelonin a del període 1860-1880 T Jn~ jurat integrat per Romà Escalas,foaquim Molas i josep Maria Terricabras 10 atorgat la Borsa d'Estudis Abelard Fàbrega de l"lnstitut d"Eshldis Ca ta- ~alls al projecte d'investigació titulat La música instrumcnal a Barcelona B:,1r~ e s anys 1860 i 1880, presentat per la musicòloga Montserrat Comella s i rn. e Cll ~quest \a h del 25 de juliol PIANO David Westfall Ludovíca Mosca VIOLÍ es del dia 28 d'abril i fins al 14 de maig, s'imparú des del Gran Teatre del Liceu un curs sobre L'or del Rin de Richard Wagner. El curs va tenir un caràcter U ~ juliol 2003 ESPECIALITATS INSTRUMENTALS Un curs sobre L'or del Rin va ser impartit a set universitats, simultàniament, des del Liceu , ~t ·-;- M'"-"··,, ................ ............................................................. ..d.: IX CURS INTERNACIONAL DE MÚSICA DE VILALLER projecte estudiarà essencialment les primeres manifestacions de mtísitres e c~mbra qlfe van tenir lloc a Barcelona en el marc de concerts públics a teaL0 a Ire~ entitats musicals de caràcter privat. toraf 'C.USI~ò.loga ja s'havia endinsat en aquest àmbit històric en la seva tesi doci en · actt~llat concertística a Barcelona durant la primera meitat del segle XIX, e1seu llibre Romanticisme musical a Barcelona: els concerts. al4 d'agost Eva Graubín Manuel Guíllên VIOLA Emllio Mateu Mlrlam del Casdllo VIOLONCEL li\akí Etxepare MÚSICA DE CAMBRA Manel Valdivleso PIANISTES A COMPANYAN TS Bridget de Moura Castro María Jesús Garcia ESPECIALITAT CANT TÈCNICA VOCAL del 28 de juliol a14 d'agost REPERTORI AMB PIANO MÚSICA DE CAMBRA Maria Dolors Aldea. cant Manel Valdívleso, música de cambra Brldget de Moura Castro, pianista I ENCONTRES INTERNACIONALS DE MÚSICA BARCELONA CIUTAT dell4 al 24 de juliol de 2003 Interpretació i Pedagogia Nivell Superior i Professionals PIANO Luíz de Moura Castro, Ludovica Mosca. Jun Kanno, Michiko Shoji, Niklas Sivelóv... VIOLI Manuel Guillén, Var tan Manoogian... CLARINET José Luis Estellés, Henri Bok... GUITARRA Al varo Pierri, Jaume Torrent... Classes d'instrument, pianistes acompanyants, quarte t e n residè ncia per a la música de cambra. conce rts-conferència. taules rodones, presentacions editorials I discogràfiques, concerts de professors i alumnes... INFORMAC IÓ I INSCRIPCIO NS Escola de Música Juan Pedro Carrero Carme. IS-17 08001 BCN Tempus_Mundí@rocketmail.com Tel. 93 301 07 18 Fax. 93 4 12 OS 82 www.juanpedrocarrero.com 224 La força de la comarca e tingut l'oportunitat d'assistir a l'audició d'aspirants a beques per a estades a l'estranger, per a perfeccionament musical, de titulats superiors o que acreditin un nivell similar. He quedat sorprès de la qualitat general, símptoma que la dedicació de tants professors, la millora i extensió de l'ensenyament musical i els nombrosos cursos d'estiu i master classes han donat el seu fruit. Al bon nombre de professionals que hi ha al nostre país, s'hi afegil·an, doncs, un bon grapat de músics excepcionals. Emocionar-se amb una percussionista, gaudir d'un violí o d'un piano de nivell concertístic i pensar que unes variacions rossinianes per a clarinet mai no les sentirà millor. són fites absolutes en la trajectòria musical d'un oïdor. Un dels aspectes col·laterals -i aquí la paraula pren el sentit recteque vull remarcar, és la força de les comarques, de la gent que ve de fora de les grans metròpolis. Malgrat que hi pugui haver candidats excel-lents de l'àrea barcelonina, de Reus, de Manresa, de Terrassa i de Tarragona, sorprèn -i formen la majoria- el nivell de joves nascuts a Riudoms, Canet, Capellades, Banyoles, l'Hospitalet de l' Infant, Alella, Calella, l'Esquirol, Navarcles, Cervera, Avinyó, Vilobí d'Onyar, Balaguer, Amposta, Tortosa, Bellpuig i Falset. Per postres, qui va obtenir l'única plaça a la primera tanda d'oposicions a faristols vacants de l'OSC va ser un valencià de la Llosa de Ranes. Un petiodista japonès em va preguntar fa anys quin era el secret perquè Catalunya hagués donat tants grans noms a la lírica en un moment donat. Li vaig dir que al meu poble l'arbre més gran -anomenat el Pi Gros- havia nascut entre rescletxa d'una roca partida. La dificultat d'emergir era la que donava força ... Sortosament, ara hi ha més preparació i potser més oportunitats, però continua essent vàlid que quan l'esfmç per emergir és més gran, els resultats hi acompanyen. I, en aquest cas, afortunadament per al bé de la música. H 224 Gira de Daniel Ligorio amb l' OCE, amb l'estrena d'una obra per a piano d'Albert Carbonell ntre els dies I 7 i 20 de juny l'Orquestra de Cambra de l'Empordà amb el pianista Daniel Ligorio com a solista fa una gira per Anglaten·a i Irlanda; concretament, actuarà a les ciutats de Londres, Manchester, Edimburg i Dublín. Hi interpretaran Vistes al rnar d'Eduard Toldrà, Oración del torero i Rapsòdia simfònica per a piano i orquestra de Joaquín 1\irina, i E Concertone per a piano i orquestra d'Albert CarboneU. L'obra de Carbonell és una estrena mundial i ha estat composta expressament per a aquesta gira. Josep Quer, música catalmza per a contrabaix als EUA J osep Quer, l'infatigable divulgador de _la música catalana per a contra. batx, ha actuat a la Convenció Jn. terJ!acional de Contrab~stes que '• temr lloc fa poc a la Umversitat de Richmond, Virginia. Aquest esdere. niment, de caràcter biennal, actual. ment és dirigit pel compositor Patrkk Nehart, que hi ha succeït el contra. baixista Gary Karr, nomenat ara pre. sident emèrit. Josep Quer va interpretar obres per a contrabaix, amb acompanyament de piano, de Salvador Brotons, Ricard la. mate de Grignon, Josep Miró, Tere..<a Borràs, Gracia Lehoz i García Acin. El músic català ha participat diver· ses vegades en l'esmentada convenció, que aplega cada dos anys un conjunt de destacats contrabaixistes recone· guts d'arreu del món, i en el qual,gr.J. cies a la seva presència, hom acon;e. gueix donar a conèixer una part su~ tancial d·aquesta parcel·la creativa de la música catalana. ' CONVOCATORIES Vl SETMAJ"'A DE MÚSICA ANTIGA DE GIJÓN. Del 19 al 26 de juliol. hi~ den participar estudiants de nivell mitjà i superior en els cursos de cant (JiH Feldman), nautes (Kees Boeke), clavecí (Jacques Ogg), viola de gamba (Jéròn:< Han tai), llaüt i continu (Pat O'Btien), guitarra barroca (Gerardo Arriaga) i temperaments antics i afmació de clavecins (Reinhard von Nagel). La sennanaesCtXnpleta amb un taller de lutheria, diversos seminaris i concerts. Cal inscriure·s'bi abans del 10 de juny de 2003. Per a més informació: Centro de Cultura Antigoo Institut o. Jovellanos, 21. 3320 I Gijón. Tel.: 985.18.10.38. A/e: ccostales@a~to­ gijon.es. CURSOS D'ESTIU 2003 INSTITUT JOAN LLONGUERES. Destinats a professors i mestres de música, mestres d'educació general, professionals de la daD: sa, teatre, reeducació i altres pedagogs. Del 26 al 29 de juny, curs d'Educació Musical Willems; de l' 1 al 5 de juUol, curs de Rítmica Jaques Dalcroze; del 711 9 de juliol, curs de Pedagogia Musical Activa; del7 al 10 de juliol, curs deDIII· sa, Moviment i Expressió dins l'Educació Especial. Cal inscriure-s'hi abans dtl 15 de juny de 2003. Per a més informació i contingut dels cursos: Institut /OID Llongueres. Sèneca, 22. 08006 Barcelona. Tel.: 93.2 17.18.94. Fax: 93.416.14.48. Afe: info@joanllongueres.com. l nternet: www.joanllongueres.com. 18è CURS INTERNACIONAL D'ESTIU COS I MÚSICA. Dirigit per Yiya ~ tindrà lloc del 5 al 12 de juliol a Sitges. Cursos del Mètode Cos-Art (Yiya DíaZl Mona Belizan), piano (Yiya Díaz), música de cambra (Àngel Soler), violí (AssuniO Nese). guitarra (Jaume Torrent), nauta (Giuseppe Nese), cant (Renata Parus.<eO i veu (Cecília Gasull), amb l'assessorament mèdic del Dr. Ramon Torras. El ter· mini d'inscripció acaba el dia 26 de juny. Més informació: Escola de Treballs.Or· porals i Artístics de Barcelona. Martí, 76. entl. 2a. 08024 Barcelona. Tel.t t'al: 93.210.18.30 (dc dimarts a dijous, de 17 a 21 h). Afe: etcabcosan@terra.es. XVI CONCURS INTERNACIONAL DE PIANO D'EMSSA 2003. De 1'1117 de setembre de 2003, hi poden participar tots els pianistes nasc:u~ a ~st l' I de gener de 1973, i de l' I de gener de 1987 per a la categona JUVeniL la atorgaran tres premis: 3.500, 1.300 i 700 eu ros, i 700, 300 i 200 eoros ~ categoria juvenil. El jurat serà format per Julian von Karòly, Joaquín Sorillll> Aqoiles delle Vigne, Antonio Baciero, llan Rogoff, Georges H11djinikos,~ fecto García Chor net, Lukas David i Peter Donohoe. La inscripció ~ca.,. dia 10 de juliol de 2003. Per a més informació: XVI Concurs Internaclodeoa}'~ Piano d'Eivissa. Sr. Jaume Ferrer. Bisbe Campins, 12, 6è B. 07012 Palma .,.... lorca. Afe: concursopianoibiza@yahoo.es. U PREMI RAFEL TUDÓ DE DANSA TRADICIONAL CATALANA. Conv'!'~ per l'Esbart Català de Dansaires, el premi és destinat a reconèixer els .trebaU.s~ dits fets sobre algun aspecte dc la dansa tradicional catalana (estudts, pro;~\ o expetiències) en qualsevol àmbit (ensenyament, documentació, recerca~·~· 1; S'hi pot participar individualment o en equi.p. Els estudis premiats seyan 1 ~ per l'Esbart Català de Dansaires en un termmi màxim de dos anys (s ha~ran~ cedir els drets d'autor per a una edició no superior als 2.000 exempl~~l. 1 ~ autor/s rebran un trofeu commemoratiu del premi. El termini d'adnus~td D,n. baUs és el dia 19 de setembre de 2003. Més informació: Esbart Catala e ;l saires. Passatge del Crèdit, 8, baixos. 08002 Barcelona/Apartat de correus 29 · 08080 Barcelona. Afe: ecd@atTakis.es. Internet: www.arrakis.es/-josepm. l ,.. Molt més que una Semana de Cuenca a Semana de Música Religiosa de Cuenca (de 1'11 al20 d'abril) és un dels esdeveniments musicals més antics i significatius del món musical espanyoL En l'edició 2003. prestigioses agrupacions espanyoles i intemacionals es van presentar entre Divendres Sant i Diumenge de Pasqua al bell Auditori i a les principals esglésies de Conca. Amb l'arribada d'Antonio Moral a la direcció artística del Festival fa tres anys, l'esdeveniment es va vestir d'una indispensable modernitat, tot allunyant una certa inèrcia que podria haver anat acumulant en les seves més de quatre dècades de vida. Aquesta Semana -<¡ue ja s'ha transformat en deu diesva present:u- un ampli_ ve~ tall de propostes homogènies quant aqualitat 1 transcendenc1a. El tema central va ser el caràcter religiós del repertori, que \'3 servir com a excusa per a un saludable desplegament d'intèrprets de gran nivell. La participació del públic local i el vingut especialment de la resta de l'Estat i d'Europa va anar in crescendo fins al ple total eu els concerts simfonicocorals. Va tenir un~ acollidora rebuda la versió de 1725 de la Passió segons sant Joan de Bach, interpretada pel Cor i Orquestra Barroca d'Amsterdam amb el seu genial director Ton Koopman; el The King's Consort interpretant el poc freqüent oratori de Vivaldifuditha Triunphans, i l'agrupació italiana Concerto ltalianode Rinaldo Alessandrini amb l'estrena d'un ora roti recentment recuperat de Melani. També es va escoltar una Creació de Haydn, presentada sense sorpreses ni gosadia pel director Jesús López Cobos al capdavant de I'Orquesta de Granada i el Cor de Madrid, mentre que Europa Galante de Fabio Biondi protagonitzà el darrer dels 22 concerts de la Semana, amb una Resu"ezione di Nostro Signar Gesú Crista de Handel. La c-Ontrapartida a aquesta allau de magnífiques obres cabdals del repertori barroc va ser l'actuació del magistral i eclèctic violonceJ.Iista Pieter Wispelwey, que estrenà un encàrrec dd festival al compositor nord-americà-espanyol josé Luis Greco. Així mateix, el duo de pianos hongarès Riínki-Klukon escollí per a la seva presentació a Conca una plana transcripciódeLiszt del ViaCrucis, però que compensà en la segona part del concert amb l'abassagadora Visian de l'Amen d'Oliver Messiaen. L w-·- '). ............ .............._ rn ...._.. .,_,. ~ Colonial ~ Dues "relliscades~ d'estil en l'acurada arquitectura conceptual ideada pels organit2adors van tenir motius molt diferents .. Per un c~ntó.• el sempre eficaç i musical Orphcnica Lyca gu1at per Jose Miguel Moreno (com a solistes van actuar els estupends cantants catalans Núria Rial i jordi Domènech) va presentar un compendi de cançons profanes del Renaixement espanyol, bell repertori però poc adaptat al context sacre de la Semana I de l'altra, la Jove Orquestra Nacional d'Espanya, amb el director Albeno Zedda, van afrontar un Stabat Mater de Rossini de dimensions desproporcionades i d'efectiu grandiloqüent per al mesurat i esmentat caire "historicista'' que va caracteritzar la resta de propostes. i de música antiga espanyola es tracta, no hi podien faltar els grans monuments del repertori, la polifonia vocal renaixentista. El novell Ensemble Plus Ultra dc Michael Noone va fer una recuperació històlica en temps modems d'obres trobades a la catedral de Toledo de Cristóbal de MoraIcs i a meitat del festival es presentà l'emotiu Officium defunctorum de Tomés Luis de Victorin. en la sensible i informada versió del Gabriel Consort de l'anglès Paul McCreesh. La incommensurable polifonia de Victoria contrastada amb moments de gregorià va aconseguir un equilibti que va donar un dels moments lítúrgics més emotius de la Semana. En el concert d'obertura a càrrec de 'l'he Sixteen de Harry Christophers es va presentar un innovador programa de polifonia dels segles XVll i XVIII a la Península ibèrica. Perla d'aquesta actuació va ser el virtuosístic Stabat Mater de Domenico Scarlatti per a dues veus i continu. El segment pròpiament litúrgic va ser a càrrec de l'Schola Antiqua de Juan Carlos Asensio, que amb el gregorià i amb el Triduo Sacra van acompanyar a la catedral de Conca les misses de Dijous, Divendres i Dissabte Sant i el Diumenge de Pasqua. En defl!Útiva, un esdeveniment variat en què els punts d'atracció van girar entorn de la qualitat i la varietat dels intèrprets, el repertori innovador i un marc adequat ofert per l'esplèndida ciutat de Conca a Castella-La Manxa, un tresor arquitectònic i cultural que no s'ha de perdre. Eduardo Notrica S ~ .~0::: ow•.....,..•:aun Ajuntameo~e Girona •••§•·•••m•• Goffredo Petrassi Tradició i modernitat EL PASSAT 3 DE MARÇ VA MORIR ALS NORANTA-VUIT ANYS EL COMPOSITOR ITALIÀ GOFFREDO PETRASSI. SENS DUBTE, PER A LA MÚSICA ITALIANA FOU UNA PÈRDUA IMPORTANT, I TAMBÉ HO VA SER PERA LA TOTALITAT DE LA MÚSICA CONTEMPORÀNIA. mb ell desapareixia l'últim representant d'una generació essencial a la qual també van pertànyer Luigi Dallapiccola ( 1904-1975) i Giorgio Federico Ghedjni ( 1892-1965). Nascut a Zaga rolo, un poblet proper a Roma, el 16 de juliol de 1904, Petrassi es va traslladar als set anys a la capital. Després d'estudiar dos anys a l'Schola Cantorum, el 1928 va ingressar al Conservatori de Santa Cecília, on va rebre classes de composició de Bustini i d'orgue de Ferdinando Germani. El 1934 va ser nomenat professor de Teoria musical, composició i harmonia de l'Acadèmia i durant la dècada dels quaranta i cinquanta va dirigir el Teatre La Fenice de Venècia. Així mateix va ser director artístic de l'Acadèmia Filharmònica de Roma i de la Societat Internacional de Música Contemporània. El 1959 va ser nomenat Professor Magistral de l'Acadèmia de Santa Cecília de Roma. La seva darrera apalició pública va ser l'abril de 2002, en una marató musical destinada a la inauguració del nou auditori de Roma. Com a compositor, Petrassi va ser sensible a la renovació estètica que es va produir a la Itàlia de la postguerra, una Itàlia que va trencar amb els dictats de la política feixista, ben limitada en la planificació musical, i que va anar incorporant les troballes del dodecafonisme i de l'avantguarda. Però mentre el dodecafonismc va ser incorporat per autors com Dallapicola d'una manera natural, tot afegint cromatismes a estructures essen- cialment diatòniques, Petrassi va seguir un camí ben distint, un camí que el dugué a produir una feliç síntesi entre la tradició i la modernitat. En un plincipi va estar innuenciat pel neoclassicisme d'Stravinsk)~ i més tard pel de Hindemith, i finalment evolucionà vers un llenguatge especulatiu que presentava evidents concomitàncies amb els procediments més avançats del seu temps. De manera mol! efectiva, Petrassi va afegir al seu llenguatge musical elements historicistes amb tints expressionistes i un melodisme que només va ser lleument abandonat en alguns dels seus darrers treballs. Així el recurs històric, l'evocació de procediments de la música clàssica o barroca, amb les seves imitacions i constants progressions, va ser posat en pràctica de manera recurrent per Petrassi. D'aquesta manera en la seva Ow•erture da Concerto ( 1931 ), i sobretot en la Part ita per a orquestra (1932) ja s'observa aquesta afinitat entre un dis- A 224 curs esttuctut·at segons plantejaments formals tradicionals i elements distorsionants en concordança amb procediments de l'avantguarda. Però no només en aquesta obra juvenil, sinó en la majoria dels seus treballs trobem un panorama semblant. Més evident és el retorn a l'estètica de la polifonia del Renaixement, tamisada pel filtre stravinskià, en les seves majestuoses obres corals, com el Alagnificat ( 1950) o la cantata sobre textos de sant Joan de la Creu, Noche oscura. Aquesta posició estètica mai no va ser exposada com una bandera o per mitjà d'un manifest, ja que sempre va ser esquerp a explicar el contingut i l'estil de les seves obres, tot considerant aquestes explicacions com innecessàries. Per a Petrassi, la música s'explica a si mateixa i sense exigir cap tipus d'aclariment accessori. Sens dubte, aquest és un dels ensenyaments del mestre italíà que molts compositors més joves mai no van saber o van poder assimilar convenientment. Un altra característica de l'obra de Petrassi és la seguretat en els seus plantejaments estilístics, una seguretat que mai no va necessitar l'experimentació sistemàtica ni la recerca forçada de nous camins en els quals expressar-se. La consistència del plantejament formal i el domini d'una tècnica perfectament consolidada fou suficient perquè la seva música tingués una evolució natural que, partint des d'un inicial neoclassicisme, passés després per una innuència de Bartók i una assimilació molt personal de l'expressionisme fins a especular amb procediments afins al selialisme. mportants són les seves aportacions a l'escena amb títols com el ballet La Follia di Orlando, l'òpera en un acte Morte del/'aria i Ritratto di Don Chisciotte i li Cordovano, totes dues basades en textos de Cetvantes. Però on es pot copsar millor l'evolució del llenguatge de Petrassi és en els vuit Concerts per a orquestra. El primer data de 1934 i l'últim, encarregat per l'Orquestra Simfònica de Chicago, dc 1972. En aquestes magnífiques obres destaca la mt:~tria t~n el tractament temàtic i instrumental. Des de la clàssica divisió en tres moviments, present en el primer, fins al desenvolupament en un únic moviment, Petrassi crea un univers personal en el qual, sense renunciar als residus historicistes abans comentats, s'identifica plenament amb el llenguatge més modern. És evident que experiències personals, determinades pel I o feixisme i la postguerra, romanen reO~e­ tides en la música inquietant, en algun< moments tràgica, d'aquestes genialSPJ!· titures, que poden ser considerades COll unes de les més importants aportadoa• creatives de Ja música contempotàn~d! la segona meitat del segle xx. L'infltt\t\:1 neoclassicisme i de l'obra de Bartók.~ simi lats des d'una perspectiva pe~ són presents en els tres primers Conret~. mentre que a partir del quart. el traci! ment del matelial temàtic. que es 1·d mentant a si mateix, es transfonnaio¡. lia durant el desenvolupament del di~ gr.kies a expressives combinacions de~ tures. El setè està elaborat mitjan¡a:J complexes tècniques puntillistes. i ind vuitè, com va dir el mateix com¡><)!lliX. 'ïa tensió substitueix la jom1a". ~ xalment, Petrassi, que sempre vaesw obert a qualsevol innovació, fou COR<i. derat com el representant d'una esw:.l catòlica i barroca, però res més lluny d'.. questa simplista denominació. Va serb coherència arquitectònica de les seves par· titures corals el que va conduir aque<~1 consideració, malgrat que, com ja b~ dit, resulta massa simplista i, sensdubt1 errònia. La complexitat de la seva vida interior i la multiplicitat de variants en!P quals es va desenvolupa1·la seva mú•iCI no es pot limitar a una descripciósuw fi cia!. De fet, si hi ha un parell de moo que descriuen de manera adequada~~­ va obra, aquests són a evolució constalll En el catàleg de Petrassi, a part ~e l11 obres orquestrals i per a l'escena, hnn• bem treballs de cambra, com peces peTI piano, obres per a flauta, arpa, ~i~'1 i violí sol; el Quartet de corda (195ó~t~ Quatre odes per a quartet (19_73·7.1.~ Gran septet per a clarinet s~hs~. \li:,: violoncel. trompeta, trombo. gutt3rr·.' percussió i la Sestina d'auhml/0 pera ss instruments (1981-82). Com en els rr:balls abans esmentats, l'equilibri en::! forma i contingut, entre tradició. i &:Jo dernitat, està plenament aconse~tt. f). rant els anys seixanta i setanta I a~ ció de Petrassi, com d'altres autors.¡.~ menyspreada per un sector de _rova~;· gu~rda, que prefe~a especulacto~:; arnscades de Coloma o Darms.tad!· · ~ grat això, en l'actualitat els entens 3~ els quals van ser valorades negattvam no tenen raó de ser. Avui dia que lo nil" joria de les tendències i p~ocedJments~ tilístics J·a han estat practicats, sol~l , · queen'• ~~ ens importa la bona must~a anibat d'aquella època faSCinant, una sica que ara no contemp~em_amb4 bismes o prejudicis estèttcs 1 de la~ Petrassi va ser un dels mestres quem.. la va representar. !es Q o ] rll pr l'~ ell l'e a, TO to ur :1 all 'a ~ Fedora Barbieri Reverenza! NINGÚ COM FEDORA BARBIERI SALUDAVA SIR JoHN FALSTAPF EN ÚCTE SEGON DEL Fa fstaff DE VERDI AMB UN "Reverenzaf" QUE ENCARA RESSONA A LES OÏDES D'AQUELLS QUE VAM TEm.R LA FORTUNA DE PODER-LA SENTIR EN DIRECTE. ARA, PERÒ, AQUESTA SALUTACIÓ ÉS COM UNA MENA D'HOMENATGE A LA MEMÒRIA DE LA GRAN ARTISTA RECENTMENT TRASPASSADA. edora Barbieri havia nascut a Trieste el4 de juny de 1920 i, tal com eUa mateixa recordava: ·Sóc de Trieste, on ajudal'O la me11a mare en el seu negoci de productes alimentaris. Als setze anys roig començar a estudiar cant amb el mestre Toffolo i el 1940, el 4 de nol'embre, em presentava a Florència amb ll matrimonio segt·eto de Cimarosa, i cantava, l'endemà, li Trovatore". Amb la seva veu important i un gran temperament, trigà ben poc aaccedir a Ja gran carrera, amb actuacions als millors teatres d'arreu. Malgrat que Fedora Barbieri era aUò que hom podria denominar un "animal d'escenari". els seus nombrosos enregistraments discogràfics lambé reflecteixen bona part de la sela personalitat, ja des de l'Ultica d'Un ~llom maschera de 1942, amb Mana ~glia. Beniamino Gigli i Gi no ~hi. Després Aida, 1/ Trovatore, La G!Oconda, Falsia/f. .. al costat d'altres gTans figures, com Ca llas Milanov ~ctòria dels Àngels, Sch~arzkopf: Di Stefano, Tucke1~ Gobbi o Warren. Acasa nostra fou un autèntic ídol, ~la qual cosa contribuïa tam bé, a més e~ categotia artística la seva simpanapersonal. La seva' primet·a actuació . d aB arce¡ona, al Ltceu, fou el 24 e novembre de 195 7 en una ben ~tacular Azucena d'ff Tro11atore. hoeshores, Joan Arnau, que després ;a ~e! a "Tele/Exprés" i "La Vangu rdt.a • era crític musical al diari ::~u "El Mundo Deportivo" i va ci ettír amb molt d'encert les prinpals característiques de la gran can- F tant: "Voz tersa, centrada, voluminosa y extensa; intensidad profunda, timbre bel/o y color magnífica. Tono límpido y justo, sonoridad plena en todos [os registros, con unos graves amplios, pastosos, con una gama y riqueza de matices emocíonantes. Musicalitad, técnica de la emisión, apoyo de la voz, dramatismo característico de mezzosoprano, toda es en Fedora Barbieri de una proporción sobresaliente... Su debut en Espafza bien puede calificarse de triunfa/". Després de l'èxit de la seva primera actuació, tomà al Liceu la temporada següent amb altres dues grans creacions: Adalgisa de Norma i Amneris d'Aida, totes dues amb Allita Cerquetti. També fou protagonista de La Favorita la temporada 1960-61, amb Gianni Jaia i Manuel Ausensi. i repetí Azucena d'li Trovatore la temporada 1965-66 amb Montserrat Caballé. Finalment, ja una mica veterana i quan començava a fer un altre repertoli, actuà per darrera vegada al Liceu Ja temporada 1974-75 amb la seva gran creació de la Quickly del Falstaffverdià i la potència i rotunditat del seu "Reverenza!" adreçat a un altre "animal de teatre", el baríton ComeU MacNeil, no n'han pogut apagar ni les flames en el cor de molts liceistes. e'· ESCOLA MUNICIPAL DE MÚSICA CONIRYATOIII Dl GitAU MITJA D'IGUAlADA Mestre Joan Just i Bertran o Tel. 938 044 155 • Fax 938 055 490 E-mail: a8055427@centres.xtec.es www.aj-lgualada.net/escalamusica John El iot Gardiner/ gran protagonista PaJau 100. London Symphony Orchestra. Dir.: John Eliot Gardiner. Bri nen: Quatre interludis marins. Debussy: lA Mer. Prokófiev: Simfonia núm. 5. Palau de la Música Catalana. 6 d'abril de 2003. Estrena de Brotons amb sabor català Eurocongrés 2000. Orquestra Simfònica del Vallès. Claret, violoncel Dir.: Salvador Brotons. Lamote de non, Brotons, Tosi, Ravel, Milhaud. Palau de la Catalana. 5 d'abril de 2003. per M. LL. MORAN quest concert va esdevenir una trobada amb una cultura molt propera a la nostra i una recerca d'una part de les nostres pròpies an·cls. En aquest sentit, el tema va tractar-se amb un programa molt ben ttiat i variat, però alhora caracteritzat per un lligam entre la cultura catalana, occitana i francesa. En la primera part, dues sonates de les més conegudes del pare Soler arranjades per a orquestra per Lamate de Gtignon, de caràcter lleuger, van obrir pas al que havia de ser l'obra que va despertar més expectació en la vetllada: el Concert tro- A per LLUÍS TRULLÉN alau I 00 presentava una de les propostes més atractives del cicle de concerts amb la programació de la que és considerada una de les millors orquestres dei món. la London Symphony, i la sempre esperada direcció d'un dels artistes més rellevants dels nostres dies, Sir john Eliot Gardiner. A més, el programa presentava un atractiu que quedava fora dc tot dubte, amb obres complexíssimes, com ho són els Quatre interludis marins de Btitten, La Mer de Debussy i la Simfonia nún1. 5 de Prokófiev, a Ja qual es va afegir fora de programa un dels fragments més cèlebres del ballet Romeu i Tutieta. La London Symphony posseeix un so brillantíssim, equilibrat, d'una categoria excepcional en cadascuna de les seves seccions, i no importa que se submergeixi en l'atmosfera onírica del "Diàleg del vent i del mar" -amb els seus incisius canvis de dinàmiques-, en la subtil "Albada" amb la qual s'inicien els fnterludis marins, o amb l'estil rítmicament obstinat de )'"Alegro marcato'' o del caire dra- P 224 màtic i 1nequívocament vinculat amb la tradició russa de l"' Adagio.,, pertanyents a la Cinquena. El cert és que aquesta orquestra posseeix una sonoritat plena de matisos i té la qualitat d'avançar no només amb una claredat transparent, sinó de retratar amb meticulositat els detalls que en tantes ocasions passen inadvertits en altres versions. L'orquestra. gairebé més que la direcció perfeccionista i detallista de Gardiner, va ser la veritable protagonista del concert. amb una visió de tres obres pertanyents al segle xx que, bé tinguessin significats evocatius o descriptius en el cas de la suite extreta del Peter Grimmes, bé s'endinsessin en l'harmonia, els colors i el refinament de l'obra de Debussy, o bé amb la simfonia concebuda com "la grandesa de l'esperit humà", sempre va copsar amb tota la seva personalitat les característiques tècniques i d'expressió paleses en cadascuna de les obres. Infinitat d'ovacions van rebre orquestra i director, que avui per avui i després de tantes dècades continuen al punt més alt del panorama musical mundial. badoresc op. 90 per a violoncel i orquestra de Salva- dor Brotons. Tal com explica el mateix compositor-fet que s'agraeix- en el programa de mà, el Concert trobadoresc obeeix a un encàrrec de l'Eurocongrés 2000 i la Fundació Occitana-Catalana. Realment, hem de donar les gràcies a aquest encàtTec, perquè ha donat com a fruit una de les composicions recentment estrenades de més envergadura i solidesa dels darrers anys. El compositor ha fet una recerca de melodies de trobadors, que després han estat treballades de manera acurada, inteHigentment enllaçades i desenvolupades en el concert, i el que és més important, les ha presentades tot respectantne el caliu i els ha donat nova vida, traient música de la pròpia música. El concert és clarament virtuosístic i exigeix un intèrpret precís, molt sensible i d'una elevada qualitat tècnica i expressiva, i tot això ho va trobar en aquesta ocasió en Lluís Claret, que va fer-ne una interpretació excel·lent. El concert està estructurat en quatre moviments. El primer comença amb un ma líric fonnat per tres !odies trobadoresques de autors, totes enllaçades, tasca difícil en la qual el com. posi tor surt victoriós. La interpretació d'aquests per Lluís Claret va ser mdt sentida i comunicativa. la111 aquest moviment. el vem pren importància i agafa~ relleu en algun dels telllC!. Més endavant trobemun!gon tema més rítmic i cavalleresc que enriqueix amb& cert la dinàmica. El mmiment següent sembla d'Ull dificultat tècnica elevada¡xr al violoncel. Les notes • tides amb una intensitat~» gistralment controlada ¡d mestre Claret van oferirb possibilitat d'escoltarunpl} cés tímbric i Wl ambient«& lrastant amb els altres moviments, una atmosferaoova, una sonoritat en ulli tensió intermèdia que M té l'interès de l'oient al!d cap a la continuïtat ambli! punt de suspens. El tercer moviment és més líric i una cadema l'enllll!l amb el darrer, ple de diàlq! i joc de colors entre el\~ fusta, metall i corda. Ellxillant tractament de l'orqut!' trava cloure amb unesclal de música i aplaudimenn. que van demanar amb tensi tat i constància un respost al final del del concert. En Ja segona part. questra va interpretar obra del compositor si, Els reis de . ca i agradable, despres molt destacable · ció de Ma mère vel, amb criptible bellesa, i la Suite provençal de Milhaud. Va ser un concert agradable per al públic i estrena que sens dubte!td 10 posarà una tempta~ ''ell repertori per als mes dOIJG violonceHistes. et Esperem de tornar a coltar-lo aviat! ..••we•••m•• CRÍT I CA Orfe o ed Euridice en la crui1la d'un difícil equilibri de matisos Orfeo ed Eurídice de C. W. Gluck. Llibre t de Rainieri de C alzabigi. Je nnifer Larmo re. Leontina Vaduva. María José Mo re no. Orquestra i Co r de l Gran Teatre del Liceu. Direcció musical: Antoni Ros Marbà . Direcció escènica: A ndre as H om oki. Nova pro ducció d el Gran Teatre de l Lice u. G ra n Teatre de l Liceu. 10 d'ab ril de 2003 . per J. COMELLAS rfeo ed Euridice, doscents quaranta anys més tard de la seva estrena continua sent una obra molt difícil d'aprehendre totalment. La seva transcendència en la història dc la lírica té molt a veure, justament, amb l'enorme càrrega de subtilesa del món estètic que mostra. És una obra que sempre va més enllà de la capacitat de domini i control absolut. La rotunda bellesa de la partitura i la simplicitat de l'argument no impedeixen que la seva grandiositat intrínseca ens continuï resultant en un determinat límit inabastable. O 224 O sigui que fins a un cert punt semblant a la mateixa peripècia argumental, aquesta impossibilitat dels protagonistes de retrobament en el terreny ferm del quotidià, plana en gran mesura damunt una obra meravellosa i enigmàtica alhora. Això ha estat, crec, la clau que la versió que ru·a ens ha ofert el Liceu, s'hagi mogut entre el ''si" i el "tanmateix". Entre J'exceJ.Iència d'unes aportacions de notable envergadura i la insuficiència d'aquestes prestacions per donar el tot Orfeo ed Euridice. Td'aquest context de l'inexplicable, també en participa el mateix crític. Que li costa concretar en què consisteix aquest arc al·lu- per LL.T. a recreació de Harry Christophers de la Passió segons sa111 Mateu de Bach esdevé una veritable mostra d'equilibri vocal i instrumental en la qualla intimitat, la sobrietat i el Jigorós respecte vers tot el que envolta aquest monument de la història de la música fonamenten una versió que es desenvolupa amb el respecte més absolut del llibret de Christian Friedrich Henrici (Picander) i la música de Bach. Christophers. que ja ha ofert en nombroses ocasions la Passió segons sani¡\,Jateu al nostre país, ha destacat com un dels màxims exponents de la interpretació de la mús ica barroca entre els prestigiosos intèrprets que cerquen versions dites "històriques", com 1-lamoncourt, Leonhardt. Hogwood, Gardincr i un llarg etcètera prou conegut dels melòmans. Enguany la versió tenia un nou aJ.Jicient; Christophers volia seguir al peu de la lletra les directrius de l'ideari de Bach: va fer cantar els solistes de cada L 320 secció del meravellós cor The SLxteen les celebèrrimes àries de la Passió. I això no va fer res més que constatar que The Sixteen esdevé una conjunció de veus que cadascuna de les quals individualment podria fer una catTera professional. Christophers va presentarnos una versió mesurada, equilibrada. allunyada de contrastos remarcables per recrear una atmosfera íntima i delicada. Tot era subtilitat i delicadesa, amb una compenetració absoluta entre orquestra i cor i amb unes veus com les del tenor Charles Daniels (Evangelista) i del baix balÍ ton Michael George idònies per afrontar les complexitats expressives d'aquesta obra. Va ser una visió contemplativa, subtil amb les recreacions dels corals, cors i àries en la seva justa mesura a fi d'endinsar-nos en una recreaci6 en què la intimitat i la profunda meditació de cadascun dels passatges va deixar de banda contrastos agosarats i oferí tota l'emotivitat que es concentra en Ja partitura amb una òptica del més pur refinament. lliure, més bella que nocr;a. tiva. I en un intent de conclusió concretada en els seus artifet~. hom no pot més que retre elogis a tots: a un tercet vc.:al esplèndid, tanmateix amb el contrapès al-ludit genèric. O sigui, sense capacitat de IT3JI!. metre aquesta guspira llumi· nosa i vital imprescindibld l'excepció en part seria Maria José Moreno, en una inlerptt· tació d'Amor que feliçmentll transcendir el context de re. ferència. I tot això val per ah prestació del cor i de l'or· questra i del guiatge de Ra< Marbà, menys personal quem altres i celebradissimes a¡:crtacions seves al Líceu. La producció escènican estar més amatent a un e<:rticisme elegant. i creatiu o si mateix, però que tam¡uno va ser capaç de dor.u un alè vital acusat al"tot~ pectacle~. Velocitat i claredat de matisos The Sixteen i la puresa de la interpretació de Bach Fundació " la C aix a " . The Six te en. Dir.: Harry Christophers . Passió segons sant Mateu de Bach. Palau de la Música Catalan a . 8 d'abril de 2003. 20 dit '·si-tanmateix". Per molt que sigui perfectament conscient de la necessitat de concreció. A la fi, un hom ha de limitar-se a transmetre aquest estat d'ànim sense preocupar-se massa d'uns perquès que s'escapen massa i que costa molt elevar a defin itius. Hom apun taria, no pas aHrmaria categòricament, un cert context de prudència i de temor a transcendir l'excés i el defecte, el molt i e l massa, i per tant un excés d'evitar deixar-se endur per la llibertat personal del conjunt dels responsables creatius. Crec, en aquest sentit, que des dels cantants a l'orquestra van acusar massa aquest context (ell mateix una mica obert i poc precís) i això va acabar transformant-se en una versió mancada de nervi; més pulcra que no vital, més dibuixada que nocolorista, més prudent que no E uroconcert. Or~uestra Barroca de Venècia. Giuliano Carmig nola, vioh. Dir.: Andrea Marcon. Vivaldi, Ga· luppi, M a rcello, Tartini, Locatelli. Palau de la Música Cata la n a . 24 d ' abril de 2003. per LL.T. a temporada Euroconcert, a més d'altres propostes, enguany ens aporta un bon nombre de concerts dedicats a la música del barroc italià, amb Vivaldi i els seus contemporanis. En aquesta ocasió l'Orquestra Barroca de Venècia dirigida per Andrea Marcon va endinsar-se en la lluminositat i la riquesa de contrastos que caracteritza la música de Vivaldi, Galuppi, Marccllo, Tartini i Locatelli, en la qual, a més, es va poder escoltar el violinista Giuliano Cannignola interpretant tot el vütuosisme que queda palès en les obres concertants de Vivaldi, Tartiní i Locatelli. Virtuosisme, varietat de colors, diafanitat, claredat en la sonoritat van ser eixos L d'unes interpretacions bri· Uants per la seva riquesa de dinàmiques i d'efectest~· pressius. La visió de Marcon de l'obra d'aquests autorsrr.: en els tempi atrevits. en~ color ric en matisos. en e~ moviments lents que 3\1Ilcen de manera plàcida i.P' rebé contemplativa. 1~ uns passatges ràpids en qtt apro fi tant el talent dels~ músics opta per la ,.el?-,. tat, sempre atenta: pero.• la claredat de mansos. Fou una música de G;r luppi, Vivaldi i Marcel!~ que fluïa, tot recreant·.~ aqueJla atmosfera veneciJ· na, plena de llum i bellesa una música que copsal'a_lli aqueU esperit del barroc~ 111 lia' ·t,en definitiva.' unes 1. 1 sions que recolhen, am. gia i Ja I?atunl!itàt d.aq~i tes pàgmes simfòmqu concertants. C R Í T ICA Brillant marató Lupu-Foster-Beethoven Temporada O BC. Radu Lupu, piano. Dir.: Lawrence Foster Beethoven: Obertura Leonora núm. 2. In te~ral dels Co~certs per a piano. L'Auditori. 11 , J 2 i 13 d abril de 2003. ~LL.T. e tots és conegut el talent de Radu Lupu com a pianista, bé per ~nombroses actuacions que ha ofert al nostre país, bé pels seus enregistraments dedicats a autors com Schumann, Schubert o Beethoven. Lupu esdevé una figura que destaca per la seva personalitat i musi<.<liitat entre els grans talents d~l piano de les daneres dècades. El seu aprofundiment de les partitures, la seva tècnica portentosa, la seva subtilitat i manera d'apianar les notes. han fet que les seves recreacions, com les de Pollini, Kempff, Brendel. Barenboim, i de tants altres il·lustres pianistes que han interpretat el llegat beethovenià, esdevinguin veritables versions de referència per als melòmans. L'Auditori, en la temporada de l'OBC, va acollir en tres concerts aquesta integral beethoveniana, que en un principi havia d'estar completada per les obertures Fidelio i les Lionora núm. 2 i núm. 3. Finalment. el programa es va modificar i cada dia el públic de l'Auditori va escoltar l'Obertura Leonora núm. 2 en detriment de les altres pàgines orquestrals, i el darrer dia va poder tomar a escoltar Lupu l~terpretant el Concert per a PIOI!O núm. 4. que ja havia ofert en la seva primera actuació. D ~0000000000 · · -. . . . . . . . . . ..0 .. Aquesta integral, d'una bellesa indiscutible quant a interpretació. tant pel treball del solista com el de l'Orquestra, va tenir una direcció musical marcada més per una òptica romàntica que no pas per la concepció merament clàssica. Aquest fet va repercutir perquè la versió del Co11cerf per a pia11o núm. 1 tingués una fortalesa de concepció que s'allunyava de versions més "mozarrianes~, tot encaminant-se, per tant, cap a una visió en què la força interior, la rotunditat en els atacs, i la seva concepció en general esdevenien netament romàntiques. Lupu i l'Orquestra, dirigida per Foster, van oferir aquest primer tast amb una varietat de contrastos i matisos que li conferia una visió més colorista i efectista que altres recreacions de primer ordre que hom pot escoltar. Un Lupu absolutament genial tècnicament va oferir també el ptimer dia una versió del Concert per a piano núm. 4 colossal en tots els seus aspectes. La manera d'afrontar la temible cadenza del primer moviment, l'onític diàleg amb les cordes del segon, la vivacitat i claredat, la majestuositat i apassionament que va conferir a les recreacions de !'"Allegro" i el "Rondó" final ens mostraven el Lupu més arravatador, brillant en la seva tècnica, magistral en la diversitat de matisos, des del més delicat piano fins al més contundent forte. tot encaminat cap a una concepció de la recreació que concentrava els principals eixos dc la plenitud del piano romàntic. Ja el segon dia Lupu va endinsar-se en el segon i tercer Concerts de la integral. Aquesta visió contrastada i subtil, plena de canvis dc color i modulació del discurs va tomar a ser -com ja havia estat en el primer Concert- un eix primordial per a la recreació del segon. Va ser una interpretació plena de gràcia i encant, que magnetitzava per la seva infinita varietat de sonotitats, en la qual l'Orquestra va oferir una compenetració total amb el solista i en la qualla claredat d'articulació i nitidesa de so prou coneguda de Lu· pu va assolir la seva màxima expressió. Aquesta visió romàntica, pintada amb una paleta de colors que recull infinitat d'espectres, va ser idònia per a la recreació del tercer concert de la sèrie. Gràcia, eloqüència, temperament, rotunditat, fortalesa, poètica refinada, sonoritats projectades amb enorme claredat van iHustrar una versió del tercer dotada d'una constant varie· tat de recursos interpretatius i sonors d'una bellesa encisadora, a la qual cal afegir de nou l'excel·lent treball orquestral. Només calia escoltar com Lupu va afrontar la celebèrrima entrada de l'Emperador per entendre que érem davant d'una de Ics recreacions més majestuoses que avui dia podem escoltar d'aquesta obra. Versió excepcional per la seva solemnitat, el temperament, i vigor en què la brillant tonalitat de Mi bemoll major omplia de lluminositat un Auditori que. per cert, cada dia va oferir un ple absolut. Lupu va recrear un Emperador ple d'energia i vitalitat, amb un Foster que sens dubte es trobava molt còmode da· vant d'una obra dc la qual va oferir una versió exterioritzada. Delicadesa i subtilitat en el celebènim "Adagio", rapidesa i multitud dc contTastos en el "Rondo allegro final" i una solemnitat en el moviment inicial van corroborar que Lupu continua sent avui dia un dels més grans pianistes del moment i un dels màxims exponents del pianisme beethovcnià. Infinitat de bravos al fmal de cada concert -recompensats cada día amb una obra fora dc programa (una bagateHa dc Beethoven, una obra de Brahms i un Moment musical de Schubert) van tenir solista, director i orquestra, els quals van brillar de manera excepcional en aquesta integral netament romàntica quant a c.oncepció interpretativa. 000000000000000000000000000000000000000000000000+ooooo00000000000000000000000000000000000000000000000000000000oo00000000000000000o000o000000~000·0o.400000000000000000 000000000000000000000000000+0000o++000000000000 Magistral Passió de l'Orfeó Català ~ls ~iumenges al Palau. Orquestra Nacional de Carn· ,.ra115 l ndorra. Orfeó Català. Dir.: Josep Vila i Casañas. . SICasegons sant Mateu de J. S. Bach. Palau de la MúSica talana. 13 d'abril de 2003. J per LL.T. ~sep~ila al capdavant de 1Orfeo Català, solistes vo- d'~s i l'Orquestra Nacional orra van oferir al Palau Ja mlerpretació de la Passió segons 5011 1 Mateu de Bach en una recreac10 .. que va constatar el'I bon mo . ment que travessa entitat coral i la ,,'ormacto " orqt¡es¡ 1 reni que, liderada per Ge~dl ret, va confirmar el nj. ~¡¡Jà:rou conegut pel públic ca- Oa ...~na de les premisses d'a- ,...,mvel'Sio ·- de la l'assi6 va ser o'trar una gran vanetat . de 111 plans sonors, en apostar per un romanticisme "mendelssohnià" que defugia les recreacions historicistes tan habituals per centrar-se en la recerca de la majestuositat, en determinats moments apassionament, i pel gran ús de clarobscurs que atorgaven a la recreació una varietat de sonoritats de gran atractiu. Però malgrat aquests canvis de plans sonors. la versió mantenia un discurs acurat, avançava amb tot el sentit dramàtic que conté la música i mai no s'apartava de la idea del màxim respecte vers cadascuna de les notes de la partitura bachiana. El gran treball dc l'Orfeó Català -magistral tant en els corals com en els cors- i el de l'Orquestra. va tenir com a complement una tasca força remarcable dels solist..:s. Neil Mackíe va cantar els compromesos recitatius reservats a l'Evangelista amb una línia vocal segura. malgrat tenir algun problema quan havia d'a· frontar les notes més agudes de la partitura. El refinament dt: la wu de Jo<ln Martín Royo (Jesús), d'un color i una expressió bellíssima, i d'una categoria que ben segur tindrà en un futur pròxim un reconeixe· ment internacional, va tenir com a complement les veus d'un quartet vocal solista que va resoldre amb eficiència les seves compromeses àries. La versió va saber recrear l'al- mosfera de la música i del text, això sí, amb una tendència romàntica de gran efectivitat i efectisme que va accentuar el sentit dramàtic i dc sublim calídesa poètica d'aquesta obra mestra de la història de la música. ...2. ¡¡¡¡- .... = l C:EMENTERA Perfum espiritual en el talent de Dezso Ranki Jbercamera. Dezso Ra nki, piano. Edit Klukon, piano. Mozart: Sonata p er a piano a quatre mans K. 497. Ra'el· Bolero, per a piano a quatre mans. Messiaen: Visions de Í'Amén per a dos pianos. Palau de la Música Catalana. 23 d'abril de 2003. per LL.T. a ser un recital que cal considerar com excepcional, amb dos artistes absolutament abocats a unes obres d'una complexitat evident. El fet és que Ranki i Klukon van buidar-se en un programaconstituït per o bres de Mozart, Ravel i Messiaen. La dificultat de la Sonata per a qualle mans K. 407 rau en la ~eva complexitat expressiva; a cercar aquella diafanitat ciàssial i alhora aquell sentit de la mU5icalitat en què cadascun dels passatges cal que avanci amb una nitidesa i claredat d'idees absoluta. La màgia de Klukon i Ranki rau precisament en la seva transparència de so. en la seva comunió d'idees musicals. en el detallisme ien un sentit poètic que repercuteix en la música. i fa que sempre emani un discurs ple d'eloqüència i diafanitat. Res millor per a un Mozart que va brollar en les seves mans amb aquella naturalitat plena, això sí, d'un aprofundiment absolut de tots els detalls de l'obra. I si en Mozart ens van endinsar cap a la claredat clàssica, amb el Bolero de Ravel en la seva versió per a piano a quatre mans. ens van seduir pel seu color i per una rítmica que Ranki va expressar de manera excepcional. Els colors i el crescendo que anava trans~~t tot al llarg de la versió, lllequJVocament ens transportaven cap a la versió orques~· E~ sons de les fustes, les dissonancies finals del metall, aqu~ll treball de construcció arqwtectònica magistral de la V paleta orquestral quedaven renectides una vegada i una altra en una versió plena de color i exactitud Jitmica. La música d'Olivier Messiaen esdevé una de les màximes aportacions de la música del segle xx. Religiositat, amor per la naturalesa i en especial pels sons del ocells esdevenen una constant en la seva obra, que, quant al piano, amb les seves Mirades al nen Jesús o amb les Visions de l'Amén suposen dos dels monuments més extraordinaris de la literatura pianística de tots els temps. El piano de Messiaen juga amb uns efectes realment extraordinaris. Traslladar la melodia als registres més extrems del piano; copsar una rítmica d'una dificultat temible; sonoritats que arriben al forte més abassegador i al pianissimo més subtil, tot convergeix per recrear un món oníric, poètic i descriptiu en què la contemplació i tot el que significa espiritualitat sembla convergir en les seves obres. Ranki i Klukon van ínterpretar una obra que en comptades ocasions pot escoltar-se en directe, i la seva recreació de les Visions de l'Amén plena de fortalesa musical, d'exactitud, de vigor i alhora dc subtilesa va seguir totes les premisses que cal que tingui l'estil musical de Messisen. Música complexa, dotada d'un equilibri i lògica constructiva d'un alt preciosisme, tot anava encaminat a recrear una atmosfera d'espiritualitat i contemplació que Ranki i Klukon van saber expressar amb un pianisme de primer ordre. ' Opera barroca a cavall del concert i la representació Palau 100. Capella de'Turchini. Dir.: Antonio Florio. Boerio, Grillo, Vinci, Paisiello, Cimarosa. Auletta, Di Mayo, Guglielmi, Barbella, Leo. Palau de la Música Catalana. 30 d'abril de 2003. . per LL.T. a històtia de l'òpera va tenir en el Nàpols dels segles XVI I i XVIII un dels seus eixos primordials. Opera bufa i Commedia dell'Arte, la sàtira. l'ús de la llengua vernacla, l'allunyament de Ja tragèdia i dc la seriositat de l'òpera barroca van configurar els ciments que ell.lJiiquen figures com la de Rossini. Si les figures d' AJessandro Scarlatti, Pergolesi. Paisiello o Cimarosa esdevenen per si soles figures cabdals de les diverses generacions de Ja història de l'òpera napolitana. altres autors com Boetio, Grillo, Vinci Auletta, Di Mayo, Guglielmi ... van llegar-nos unes obres d'igual vàlua però que amb el transcurs dels anys han quedat ofuscades. Conjunts com la Capella de'Turchini dirigida per Antonio Florio han recuperat aquest repertori i han fet que la música i l'encant còmic d'aquestes obres torni a prendre vida de manera excepcional. La temporada Palau I 00 va incloure en aquest cas un programa summament atractiu, en què una selecció d'àries. duets. números de conjunt i peces orquestrals d'autors diferents ens van fer reviure tot l'esperit de l'òpera napolita- na amb la figura d'un cantant com Giuseppe de Vittorio dotat d'uns dots teatrals excepcionals i que ens va fer reflexionar, per no dir corroborar, que a vegades més val una versió sense cap tipus d'absurda i incongruent escenografia. per poder admirar el treball del cantant i de l'actor. que és -de fet- el veritable protagonista. Va ser un concert ple de dinamisme, amb els cantants escenificant amb una acurada gestualitat tots els al·licients que posseei:ten música i text -Llàstima que no hi havia en el programa de mà els passatges argumentals de Ics àries- i que va comptar amb moments brillantíssims, com el rossinià final a cinc "Vezzosetta spagnoletta ·• de Cimarosa o l'espectacular "Fà l'alluorgio cammenare" de Leonardo Leo, amb tot el sentit imitatiu que veu i música han de fer de l'acció. Cal destacar així mateix l'ària dc Monsu Pucone de La Locandiera de Pietro Aulet1a que De Vittorio va interpretar amb un sentit del domini escènic absolut i que amb la seva gestualitat va fer gaudir al públic de tota l'essència de l'òpera napolitana. la perfecta sincronització entre òpera bufa i naturalitat teatral de la Commedia deii'Arte. cant els músics i cantaires on se situaven antigament, és a dir, en el cor? ¿O bé caldrien també uns cortinatges que revestissin les parets del temple? Veritablement, vam lamentar que l'actuació inspirada del Cor Actca, Ja labor puntual dels components de l'orquestra, com també el cant emotiu de Rocío Mrutinez i Montserrat Pi perdés qualitat a causa de la persistència de l'eco, que desdibuixava una lectura de gran rigor estilístic i bella expressivitat que joan Pàmies va dirigir amb gest precís i profund coneixement d'obres tan riques en detalls de polifonia i harmonia com són els magistrals Magnificat de Niccola Porpora i d' Antonio Vivaldi i el genial Stabat Mater de Pergolesi. L - .................................................................................................................................................................................................................................................... Recital de mestres venecians i mala acústica grquestra C~talana de Cambra. Cor Femení Actea (C. J. omala~a, dtreeció). Roeío Martínez, soprano. Montserr~t Pt, contralt. Direcció: Joan Pàmies. Porpora, Vi;adldt, P~rgolesi. Església basílica de Santa Maria del Pi. ,__ e matg de 2003. ' L per F. TAVERNA-BECH e~glésia del Pi és d una bellesa inibé gualable, que tamc?nvida a escoltar actuaciOns musicals. Amb tot, la seva acústica d'a- cusada reverberació constitueix un obstacle gairebé insuperable quan s'hi han d'escoltar obres simfonicocorals. ¿Es podria evitar aquesta incidència col·lo- 224 ;::;! a· 60' Entre l'ofici i la música veritable De Wagner a Soler, passant per la guitarra i Stravinsky Concerts Simfònics al Palau. Orquestra Simfònica del Vallès. Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana (Jordi Casas, director). Anna Moreno-LasaUe, soprano. Cristina Faus, mezzosoprano. Carlos Silva_. tenor. Albert Montserrat. tenor. David Menéndez. baríton. Direcció: Edmon Colomer. Berio, Schubert. Palau de la Música Catalana. 12 d'abril de 2003. Temporada OBC. Raquel Pierotti, mezzosoprano. Manuel llar. rueco, guitarra. Direcció: Josep Pons. Wagner, Sierra, Soler '· Stravinsky. L'Auditori. 26 d'abril de 2003. per F. T.-B. E 24 324 n veritat, resulta difícil destriar quin és el significat dels comentaris que s'insereixen en els programes de mà de la temporada que l'Orquestra Simfònica del Vallès fa al Palau de la Música Catalana els dissabtes a la tarda. D'una banda hi ha una renexió diguem-ne poètica sobre la música i de l'altra una contextualització en el seu temps i època dels autors i obres que s'interpreten. Així. la primera d'ambdues exposicions peca d'un cert esoterisme difícil de relacionar amb el contingut musical, mentre que la segona a vegades resulta excessivament anecdòtica quant a definir la personalitat dels compositors i escassament informativa sobre la gènesi de les obres... És per aquesta raó que vam agrair les paraules prèvies d'Edmon Colomer sobre l'obra Rendering de Serio, inspirada i basada en els esborranys de la Simfonia núm. lO que Schubert va deixar inacabada el 1828, any de la seva mort. L'audició d'aquesta obra va ésser acollida amb bastant de fredor, ja que el treball de Serio ni s'identifica amb l'esperit de Schubert, ni el material del gran i genial liederista es presenta amb prou claredat per considerar-lo com una mena d'exhumació. En tol cas, Rendering és un simple collage que demostra cert ofici en l'art d'orquestrar i una certa actitud vagament especulativa per elaborar materials aliens que queden plasmats com a simples ornaments de sospitós i discutible to irònic. Ara bé, això no vol dir que Edmon Colomer i l'Orquestra Simfònica del Vallès no fessin un treball esplèndid i brillant per infondre poder suggestiu i lluminositat a la música de Beric, ja que sense Ja seva actuació la partitura segurament hauria quedat reduïda a un simple i poc reeixit exercici d'arqueologia sonora. Afortunadament, en la segona part del concert vam poder escoltar veritable música, ja que la 1\Jissa solemnis, núm. 6 és una de les més belles i emotives creacions de Schubert. Composta el mes de juny de 1828, o sigui cinc mesos abans de la seva mort, aquesta Missa és un treball d'inqüestionable maduresa, on contingut espiritual i desenvolupament formal estan plenament identificats, i on també funcionalitat litúrgica i expressió religiosa (entre perennitat i eternitat) s'imbriquen en prodigiosa i admirable unitat (cal destaca¡· l'emoció i bellesa de l'incamatus est que canta el quartet vocal solista!). Ben cert, Edmon Colomer és un director que ha forjat la seva personalitat en l'escola del cant coral, és a dir que sap fer cantar els cors i, lògicament, aplica l'art de la respiració amb indiscutible mestratge en el fraseig instrumental. i és aquí on la interpretació de la música de Schubert va assolir la profunditat i expressivitat necessàries perquè el públic s'identifiqués amb aquesta emocionada pregaria, ja que del gest d'Edmon Colomer van emanar amb justesa i claredat les indicacions precises perquè orquestra. cor i solistes vocals construïssin l'harmoniosa bellesa d'aquesta Missa. Ben cert, l'Orquestra Simfònica del Vallès va posar en relleu una qualitat notable, el Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana va contribuir a la brillantor de la versió an1b un cant precisi d'expressió comunicativa, mentre que el quintet vocal va oferir una actuació extremament equilibrada, en què Ja coloració i la flexibilitat del matís va proporcionar plausible emotivitat a les seves intervencions. E l titol pot semblar més aviat fantasiós i, per què no, revestit d'un cert aire d'ironia, però per mica que s'hi reflexioni. s'hi exposa -i potser de manera inconscientl'equació que plantejava el programa escollit: d'una banda, la posició estètica de Wagner, que té continuïtat en l'obra de Josep Soler, i per l'altra els plantejaments neoclàssics suscitats com a reacció a les idees del postromanticisme. Així, tenim la reflexió que du a terme Wagner amb el drama Tristany i Jsolda, o sigui el dilema entre l'amor i la mort, entre l'ésser i el no-ésser, uns conceptes que, curiosament, impliquen també el dubte entre la tonalitat i la notonalitat simbolitzada pel famós interval de cinquena disminuïda amb què Wagner compon tot el preludi i el final de l'òpera. Precisament en aquest acord, amb tots els dubtes i suggeriments que planteja, és on josep Soler troba el seu camí creatiu, en síntesi una especulació, en el bon sentit de la paraula, entre drama i vida, entre tradició i recerca... D'alguna manera, doncs, l'episodi o millor el poema "Preludi i mort d'lsolda" de Wagner concordava amb la música apassionadament expressiva i tràgica de josep Soler, que es basa en una poesia de Verdaguer que, referint-se al pas de sant Francesc per Vi· lafranca, expressa un comiat "al món i a la vida" (X. Casanovas Danés). I entre mig què hi posem? Simplement el retorn a l'ordre de la tònica i la seva constel·lació de funcions harmòniques establertes en el decurs de l'evolució que, abandonant les velles modalitats, passa per l'adopció de l'escala temperada amb dos únics modes (el major i el menor), transita per la progres- sió d'un cromatisme creixent i arriba a la redescoberta dels cants populars dels nostre; avantpassats que, miljançz:!' diversos procediments, renovarà amb la simultaneïtat& tonalitats distintes i el pro~ gonisme del ritme com ala.' tor principal en la compoOOi de la música ... Així ho exemplificaHn~ popularitzat poema coreog¡ific Petruixka d'Igor Stra1-w-j¡ i l'interessant concert po:r, guitarra Folias del pono-nqueny Roberto Sierra que1' interpretar amb remarcab!f brillantor i admirable joc dl contrastos coloristes el guiur· tista Manuel Barrueco. D'alguna manera, doncs, l'aspecte creatiu del concert11 ésser el que més va intereSSi! o almenys el que suscità un~ certa reflexió sobre el pas del temps en la trajectòria històrica de Ja música, aspecte que no vol dir que l'OBC noas..<~>­ lís un alt nivell de qualitat icpr Josep Pons dirigis amb ~eru actitud analítica i eclectim-m.' expressiu els textos propo;¡:• És així com la música dl Wagner es quedà un xicllutJ d'aquella atractiva imatge~ ofereix el seu apassionat liri!me i la seva sensual mar~ ficència orquestral, o ht~ la partitura tan rica en dr= de Josep S~ler va deL,ar-~ amb la sensació que té UJ).'l er· rega i tensió emotives que.~ acabà d'aflorar i on tam~ cant de Raquel Pierroti 1-a:_ sar de manifest una cena cuitat en l'homogeneïtat dth innexió melòdica. Pot...:erel U: llor en l'aspecte interpre¡,1lrli va ésser l'actuació de Barro: co amb una lectura cPlll1 cativa i precisa de l'obra Roberto SietTa. Menue q~ecr Petruixka d'Stravinsky lli~ enyorar aquell so rutilant d tres versions, i també una;. jor accentuació d'aquell,!li matisme que. malgrat Ir ' festiu amb què transt0~!n<Jo ció. marca el curs de I0 L a tr IT Jer Contranit, un cant de dualitats --, Bar. Contranit. Música d'Albert Guinovart. Text de Santi Montagud. Lluís Sintes, baríton. Mireia Casas, soprano. PoJifò. nica de Granollers. Orquestra de Cambra de Granollers. Dir. escènica: Pep Bou. Dir. musical: Agustí Vidal. Teatre Audiiori de Granollers. 21 de març de 2003. per ROBERT BENITO D e vegades una conjuntura social i política ajuda a entendre una obra i a dotar-la d'una força que a priori podia passar desapercebuda. És el cas d'aquest encàrrec que el Teatre Auditori de Granollers l'li fer fa dos anys i que amb lentitud s'ha anat gestant lins a final de març, en què l'estrena coincidí amb el conflicte bèHic de l'Jraq. L:espectacle, amb una forma que podríem situar entre cantata escènica i poema dramatitzat, musicalment va reunir la Polifònica de Granollers, l'Orquestra de Cam~ra de Granollers i dos solistes del país de reconegut P~gi. a més de quatre ball:ninS actors que van donar 1 ida a la idea d'Agustí Vidal posada en poesia per Sant i ~~ontagud i amb música dAlbert Guinovart. Amb eno~e entusiasme i alguns nen;s es va produir l'estre~hd aqu:sta renexió sobre b~arutat, la naturalesa i e . orrors que les posen en penlJ, sobre la dualitat vidamort, horror-amor. Un espectacle de contrastos vist des de les ombres dc la nit queen.s toca viure. La Idea, interessant· el ~~:ej~ent, atrevit, i l~ red Cio, una mica decebelao:f¡ Bé pels nervis, bé per ~ p11.cult;Bt de la partitura, olif?mca funcionà a mig ~.mes pendent de la mú:;ca (doblada per l'orquesa), tot restant credibilitat als moviments escènics, excessivament lents, poc precisos i a vegades incomprensibles. La música de Guinovart va sonar a ell: grans melodies, picades d'ullet iròniques a músiques d'altres latituds i jocs rítmics i harmònics molt facilots que contrarestaven un text de vegades pobre d'imaginació i amb figures poètiques bastant passades. Tant la direcció escènica com l'escenografia van tenir moments i idees interessants, com el joc del cor dintre de les bombolles tan típiques de Pep Bou, o la soprano engolida; però bé per pobresa de mitjans o dificultat de muntatge, de vegades el ritme resultava lent i pesat. Tant Mireia Casas com Lluís Sintes van tenir moments brillants vocalment i escènicament, tot destacant l'inspirat cant al mar interpretat pel baríton, una esbufegada d'aire fresc, o el número final, el cant al futur en què la soprano va palesar riquesa de matisos. L'Orquestra de Granollers va complir professionalment, tot donant el color i la vida que altres aspectes de l'espectacle li feien somort. La música, la poesia, el teatre, la dansa, les llums i ombres, los olors es van reunir en aquesta nova producció pròpia del Teatre Auditoli de Granollers, que arrenca amb ganes en aquesta trajectòria de reunir els efectius locals juntament amb no111s professionals de prestigi. Es una bona aposta que caldrà atendre. Una Generala de paper cuixé La Generala (opereta en dos actes) d'Amadeu Vives. Llibret de Perrin i Palacios. Alicia Ferrer (Berta). Antoni Comas (Pío). Anna Argemí (Olga). J. M. Gimeno (Cirilo). Francesca Masclans {Eva}. Xavier Ribera (Ciodomiro). Abel Garcia {Tocateca). Dir. escènica: Paco Mir. Teatre Tívoli. 4 de maig de 2003. _per R. BENITO embla que l'opereta torna a estar de moda com hi va estar al començament del segle passat, en contra del que manifesten en algunes declaracions certs regidors intrusos en cultura musical i que s'at reveixen a fer historiografia de revista barata sobre un fenomen musical europeu. L'actualitat, d'altra banda, d'aquest titol de Vives crida l'atenció perquè fou escollida per ser la primera obra espanyola del gènere que es feia a la Volksoper de Viena la temporada passada i ser programada igualment aquest estiu en el Festival d'Opereta de Triestre. Tant en un lloc com en l'altre se salva el principal de l'obra. que és la música de Vives, acompanyada d'orquestres grans en qualitat i en nombre, aspecte que no es troba en el muntatge que ha pujat a l'escenari del Victòria, tol reduint més de vint-i-cinc parts d'orquestra escrites per Vives a una orquestrina dc saló de vuit instrumentistes. Resultat: música reduïda a un tximpumtximpum de dos instruments que dobleguen la melodia del cantant, dos més que fan el baix i els percussionistes marcant un ritme sense gràcia. Dit això que ocorria al mini fossat, no millorava gaire la posada en escena, tradi- S cional en materials (telons pintats) i avorrida en concepte, si fem excepció del que no era de l'obra, el moment en jlash-back en el qual ens vam traslladar al París del cabaret, amb la inclusió -incomprensiblement- de peces d'altres obres i autors. com Katiuska, Eva, Bohe- mios... Amb un Llibret que té les gràcies i els defectes de l'època, van ser els actors i cantants els qui van donar el to a l'obra. i van aconseguir treure el somriure i l'aplaudiment del respectable. Cal destacar el ttio protagonista: una Berta elegant i plena de picardia d'Alícia Ferrer, un capritxós Príncipe Pío d'Antoni Comas i una estupenda Olga d'Anna Argemí, a la qual, en la nostra modesta opinió, creiem que el paper de Generala li hagués anat moltíssim millor, com ja vam valorar en la producció de la Bella He/ena. Més que correctes la resta dels actors. i novament faltaven persones en les parts corals. Cal suposar que aquests defectes són per manca de pressupost, però no ens podem imaginar una Aida amb quinze músics i quinze membres en el cor, sobretot quan l'entrada no té cap tipus de retallada econòmica. Benvingudes siguin. de totes maneres, totes aquestes iniciatives que recuperen un repertori tan volgut pel públic que omplia la sala. ~ 1éle/Ullica 88VA • Santander Central l lispano "la Caixa" Fun<laci6 BancSat..del os CREorr 1 Fucrw::tó SUISSE W ntertfiUf ~ CAIXA CATALUNYA ~ o/ gasNê!!ural ~¡'\lgüe$ ~ ao=rono ~ 11115-11 ~ Rli24Jf,f,ft!13 ~ r-~ ~ fecsa C"desa ~f_!!_ndaci6 Grup Set ·• AGFA+ .......... ~A ORO SA lli CAIAUMTA SIEMENS ~ ~ i!~ji;fii!j.telfi, MPG MEDIA l'lAIIXIICQIOOI' .. ...,... , BA.~Q41 X<\ o rtveo o • u • ~ DRAGADOS ....GISA VIIVSA Grupo~ Planeta CANAL+ ~ ~ IO.: .. ftlll1All4 Colonial Gràfiquesmmml • B.~ KE~1C'KL.' 1" 11 ACCENTURE • AGROUMEN ·AGRUPACIÓ MÜTUA ·ALMIRALL PRODESFARMA ·ALTADI S - ASEPEYO - AUCAT, ALITOPISTES DE CATALUNYA - BAGUÉS • MASRIERA JOIERS BASF ESPAIIDLA • BTV, BARCELONA TELEVISIÓ - COBEGA • FUNDACIÓN COCA-cOLA ESPAfto.- COPCISA - COTECSA - DAMM - DANONE - DOM PÉRIGNON • M Or:r CHAHDON EPSON IBÉRICA - ERCROS - ESPAIS D'OCI - EUROMADI - FCC, CONSTRUCCIÓN- FERRERO IBÉRICA - FERROVIAL INMOBILIARIA - FlATC, ASSEGURANCES - FRIGO • UHU.EVEII FUNDACIÓ PUIG - FUNDACIÓN EPSON IBÉRICA - GRAFOS- GRAN CASINO DE BARCELONA, GRUP PERALADA - GRUPO URIACH - GRUPO VITA - HYMSA. GRUPO EDITORIAL EDIPRESSE • INDRA - KONSAC - LABORATORIOS INIBSA - MICROSOFT IBÉRICA - MIELE • MITSUBISHI ELECTRIC EUROPE - MUSIN! - PANRICO - PEUGEOT ESPAÏIA PHILIPS IBÉRICA - PORT DE BARCELONA- PRICEWATERHOUSECOOPERS - RECOLETOS, GRUPO EDITORIAL- SARA LEE- SOLVAY IBÉRICA- UN ICA- VISA ESPAIIA són part del Liceu (tt Fundació Gran Teatre del Liceu Generalitat de Catalunya, Minlsterio de Educación, Cultura y Deporte, Ajuntament de Barcelona, Diputació de Barcelona, Societat del Gran Teatre del Uceu I Consell de Mecenatge Per alnformaçió sobnl el progtama de Mecenatge I d&coHaboradó emprasanai· adreceu-vos al telèfon 93 485 99 25 oal'e-mallmecenasO~COI" PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA DIUUNS, 16 DE JUNY 1111.2003 6J1 AFONS W,.\t 1r.EGRE: LA MÚSICA PER A fW;I).lespaí 1em.itie de Catalunya t.t.l;a.SelecCió i presentació: Eu!Aiia ~ Re¡¡elició del programa emès 6i:<JIS passa1 ¡.&ntlfrtiAGENDA de nollcies en connexió amb (',¡t¡lunyalmormació. Agenda musical de l:lt!lueya Música. liiS MATINAL M¡jsica per començar el dia presentada li' Joan vrves Recull d'obres breus. lildOII biJ!Uetins Informatius I agendes IIIWS. l111l BUTLLETI i AGENDA SuUietl de noticies en connexió amb Cllahmya lnlormacló. Agenda musical de w ~nyaMúslca. li6 MATINAL (Seçona hora del programa) lOO BUTLLETf I AGENDA S~ de noticies en connexió amb c.talull)'a Informació. Agenda musical de C41alunya Música. • 9:fl CAPSA OE MUSICA Uislqoes d'estils contrastats i de ¡:¡¡:¡posl10rs de tots els temps Selecció i ¡r¡sentaci6 a drrec d'Ignasi P1ftol. mAIJ.NDE. JEAN MICHEL: Concert de i.~-;e'.es per a les festes sobre el canal li! 'l!rsaf~eS (Simforues pels sopars del F4 ~~Cambra Jean-Franço1s ?Dd Dir~ J.f. Pa~lard. (9m). STRAUSS. RICHARD: Una vida d'heroi. Or<.l!Slr¡ de Cleveland. Dir.: lonn Maazel. -~~ f.II.IA MANUEl DE: Siete canciones ~¡x¡!ares españolas. VldD!il dels Àngels, soprano. AJicia de llnoclia. piano. (11m). BI.GUE!t CARlES· Simlonla n. 18, en Sl b .. UvilGn Mozart Players. Dir.: Matthlas B;r~rt.(16m). RAI<HMANINOV, SERGUEI: Concert per a jllal1() A. 2. Jarge Bolet, plano. Orquestra Simfònica dl Molllr~l. Dir.: Charles Dutoll. (37m). IARTINI, GIUSEPPE: Sonata per a violi ~olloctl i clavicèmbal, B.B.S, op 5 n. 6. Trio Localelll. (20m). MEiiDEI.SSOHN. FELIX: Romances sense \lillules. op. 19 n. t; op. 30 n. 6; op. 38, ~~-op. 62, n. 1 5 I 6; op. 67 n. 4 i 5; cp.102, n. 6. O;r ~ Balenboim, piano. (22m). 11:00 GRANS INTEGRALS ~~per Raimon Colomer, IUO HOU PUNT NOU ~ ~ ~ úlbmes novetats ~,ques aparegudes ~~ mertat, a «mc~ Montse Agullera. !(S BIITLLETI DE NOTICIES lttc ENTRE CLÀSSICS SGla iàla<!Hactualltat musical. Realitzat íi!r Xav~tr Chavarrla liti UN MON DE MÚSIQUES ~ tz¡t !lef Jordi Roura. 5'.31 SO DE COBLA li ITI':tsica lles actiVItats del món de la ~ Reat1tzat per ignasi P1ñol 6:05 AFONS . ~CLÀSSICS DEL SEGLE XX . L'espai 11\lbc de Catalunya Música. Selecció 1 r::cló: EulaJia Benlto. 'IÍOI • GU?fAV Doble concert per a dos ~~~n$1 peüta orqueSJra, op. 49. vloli~aw ~tklnson I tiicholas Ward, ~- City of london Slnlonla Oir· nl Hlckax (15m) · · ::v. CLAUDE: "e'J mar". Si:non oma Orcllestra. Oir.: Geolfrey KOR . (23m). ~~·ERICH WOLFGANG: "Tema 1 op. 42 ~lharmòntea del Nordoest d'Alemanya Dir· Werner Andreas Albert. (9m). 17:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de nollcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partu de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETf I AGENDA But11etl de nolfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. GADt JACOB: "Celos". tango. Sexteto Mayor Orchestta. (4m). WEBER, CARL MARIA VON: "Der Freischütz", tres cors de l'acte 111 de l'òpera. Ellsabeth Hellmann I Hlldegard steinmeler, sopranos. Cor de l'òpera Bavaresa de Munlc. Orquestra de l'Estat de Baviera. Oir.. Robert Heger. (6m). BACH, JDHANN SEBASTIAN: Tercer moviment del concert italfà, BWV 971. Jacques Loussler, piano. Vincent Charbonnler, contrabaix. André Arpino. bateria (3m). LENTZ: "The dream king·. Jessica Lowe i George Steme, veus. Brad Elhs, sintetitzador. (6m). GLUCK. CHRISTOPH WILLIBALD: Dansa dels espents feliços de l'òpera "Orfeu i Eurídice". Jean P1erre Rampal, flauta. Royal Philarmonlc Orchestra. Dir.: Placido Domingo. (7m). CHAMINAOE, CECILE; Air à danser, op. 164. Eric Parkin. piano. (3m). SERRANO, CHAPÍ: Fragments de les sarsueles "los claveles·. "El rey que rabló". Alnhoa Arteta, soprano. Cor i Orquestra Simfònica de la RlVE. Oir.: Enrlque Garèía Asenslo. (7m). CHABRIER, EMMANUEL: "Espanya". Rapsòdia per a orquestra. Orquestra Estatal de Dresden, Oir.: Neville Marriner. (7m). SATIE, ERIK: "Tendrament", per a violoncel I plano. Wolfgang Emanuel Schmidt, violoncel. Gerald Fauth, plano. (3m). BEETHOVEN, LUDWIG VAN: Ària "Got!'" Welch Ounkel hler!". Ben Heppner, tenor. Orquestra Simfònica de la NDR 01c Donald Runnictes. (12m). OORSEY, LEON LEE· "I am with you always• Leon Lee Oorsey, baix. Vincent Herring i Don Braden. saxos lafayette Hams. piano. Cecil Brooks 111. bateria 15m). TURINA, JOAOU[N: "La procesión" de La procesión del Rocfo, op. 9. Orquestra Simfòmca de Bamberg. Oir.: Antonio de Alme1da. (Sm). BRAHMS, JOHANNES: Danses n. 4 i n. 18 de les Danses hongareses. transcrites per a violf I orquestra. Patrice Fontanarosa, violí. Orquestra de cambra Jan Talich. Oir.: Jan Tallch. (7m). WAGNER, RICHARD: Lohengrin. (Preludi I marxa nupcial de l'acte 111). Orquestra Filharmònica de VIena. Dir.: Georg Solti. (9m). seRRA, JOAQUIM: "Pulgsoliu". Cobla La Principal d'Amsterdam. Dir.: Jordi León. (7m). MULLIGAN, GERRY: "Underneath a pal e moonlight". Gerry Mulllgan Quartet (Sm). POULENC, FRANCIS: Rag·Marurka, tercer movlment de la suitll "Les blches~ Orquestra Nacional de França 01r.: Chanes Outoit. (6m). 22:00 BUTLLETf I AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda mus1cal de Catalunya Milsica 22;1 O ElS CONCERTS DE CATAlUNYA MUSICA TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: "Romeu 1 Julieta·. obertura fantas1a. "El llac dels cignes· (solos de violO. "Simfonia n 6 "Patètica". op.74. Àngel Jesús Gartla. Orquestra Simfò01ca de Bartelona i nacional de Catalunya. Dir.: Lawrence Foster CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 13 d'octubre del 2000 a l'Auditori de Barcelona. Temporada OBC 200012001. (121m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Celaya, 0:30 RAZZLE DAZZLE El teatre musical I els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:30 ElS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès e mateix dia. DIMARTS, 17 DE JUNY DEL 2003 7:00 BUTLLETII AGENDA Butflell de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda mus1ca1 de Catalunya Música 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETf I AGENDA Butllat[ de noticies en conneXJO amb Catalunya Informació. Agenda mus1cal de Catalunya Mús1ca. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció i presentació a ~rrec d'Ignasi Piñol. RIMSKI·KORSAKOV, NICOLAI: Capríci espanyol, suite op. 34. Orquestra S1mlònica de Bolxol. Oir.: AJexander Lazarev. {15m). STAMilZ. CARL.: Concert per a flauta 1 orquestJa op. 29. Jean·Pierre Rampa!. Orquestra <le Cambra de Praga. (19m). BIZET, GEORGES: L'Arleslana. op. 23, música d'escena. Orfeó Oonostwra. Orquestra del Capitoli de Tolosa. Oir.: Michel Plasson. (54m). WOLF, HUGO: Serenata Italiana (versió per a orquestra de corda). Ana Bela Chaves. viola Orquestra de París. Oir.: Daniel Barenboim. (8m). VICTORIA, TOMAS LUIS DE: Magnifloal prlmltonl. Cor del Sl John's College, Cambndge. Dir.~ George Guest. (12m). SCHUBERT, FRANZ: Quintet de corda op.163. 0.956 Quartet Alban Berg. Heinrich Schlff, violoncel. (48m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques apa¡egudes al mercat a ~rrec de Montse Agu11era 14:00 BUntETf DE NDTfCIES 14 04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actua11tat musicai.Reahtzat per X3VIer Chavarria 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA l.<l música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol 16:05 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai tem~tic de Catalunya Música Selecció í presentació: Eulàlia Benlto. CHOPIN, FREDERIC: 10 Cançons. Elisabeth Sòdetsttòm, soprano. (24m). STRAUSS, RICHARD: Nou lieder. Margarat Price. Wolfgang Sawalllsch. (21m). 17:00 BUTLLET[ I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació, Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres 01en!S. Presentació a càrrec d'Olga Cardús 20:00 BUTLLETf I AGENDA Butiletr de notiCies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Mlis1ca 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VICtòria Palma que presenta Pilar Subirà. RAKHMANINOV, SERGUEI· "Ka.lt me bol' no· (Quin mal que em fa et cor) cançó. N1na Rautio, soprano. Semion Skigin, p1ano. (2m). CHABRIER, EMMANUEL Dansa eslava i Festa polonesa. de Le Rol malgré luí. Orquestra de la Sulsse Romande. Oir.: Ernest Ansermet. (13m). VERDI, GIUSEPPE: Oberto, Conte di San Bonilaclo, obertura. Orquestra Filharmònica delia Scala. Dir.: Rlccardo MuU. (6m). MARAIS, MARIN: Cloches ou Carillons. Phillppe Pler1ot, baix de viola. Rlcercar Consort. (Sm). SALGAN. HORACIO: A fuego lento. Daniel Barenbolm, piano. Rodolfo Mede ros, bandoneó. Héctor Console, baix. (4m). CHAPf, RUPERTO: Preludi de "La revoltosa". Orquestra de Cambra Alnglesa. Dir.: Enrique. Gartia Asensio. (Sm). TOLORA, EDUARD: Camperola, sardana. Orquestra Simfònica de Bartelona i Nac1onal de Catalunya. Dir.: Salvador Brotons. (4m). PACHELBEL, JOHANN: Canon. Orquestra de Cambra de Stuttgart. Oir_ Karl Munchmger. (5m). VAUGHAN WtlL1AMS, RALPH: "Fantasia. Varialioni senza tema·, ler moVIment de ra Simfonia n. 8. Orquestra Filharmònica de londres. Oir.: Adrlan Boult (11m). DELIBES, LEO: "Les filles de Cadix" (Les filles de Cadis). Angefa Gheorghlu. soprano. Malcotm Martineau, piano. (3m). SCHUMANN, ROBERT "In modo d'una martia, Un poco Jaroamente--agitlto•, 2on moviment del Quintet amb pumo, op. 44. Quartet Schidlof. Bernard d'Ascoli, piano. (Sm). OONIZETTi, GAETTANO: "Me voglio fa'na casa· (Em vull fer una casa). Jaume Aragall, tenor. Orquestra Nacional de Cambra d'Andorra. Oir. Enrique Rlccl. (3m). BACH. JOHANN SEBASTIAN: Tercer moviment del concert per a tres clavecins. BWV 1064. Kenneth Gilbert, Trevor Pinnock. Lars Ulnk Mortensen. clavecins. The Eng!lsh s¡;¡:¡- ¡;;- ... ¿:! 5I e:' ~· 224 ~ :::. """ ¡;¡:¡5I ""' """ ;.¡· ~ = ~ 1 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ¡¡ IM .= '¡;;j a ~' ;¡· Concert. Dir.: Trevor Pinnock. (5m). BURKENAN HEUSEN· "But Beautlful". Bill Evans. p~ano. Stan Getz. saxo. Edd1e Gomez. baix. Marty Morell, bateria. (Sm). OUKAS, PAUL: l'aprenent de bruixot Academy ol SL Martin·in·the·Fïelds. Oir Nevílle Marrlner. (12m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Primer moviment del Quintet amb trompa. KV. 407. The Gaudier Ensemble. (9m). NEWMAN, ALFRED: "AliO que el vent s'endugué", tema de la pel.licula. National Philarmon1c Orchestra. Oir Chartes Gerhadt. (3m). 22:00 BUTUETf I AGENDA Butlletí de notiCieS en connexió amb Catalunya Informació Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de ROBERT SCHUMANN, ARNO LO SCHONBERG t GUSTAV MAHLER.: SCHUMANN. ROBERT: Dotze cançons, op. 3S.SCHONBERG.ARNOLO:Oues cançons, op. 1. MAHLER. GUSTAV: "Comiat", de ·oas 11es van der Erde" Bo Skovhus, barlton. Stelan Vladar, plano. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 9 de maig del 2003 al Gran Teatre del liceu. diRS la TEMPORADA 200213. (nm). 0:00 NOCTURN MúSica per acaba el dia Se1ecció i presentació: Alfred Cetaya 0:30 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui 1de sempre. Realitzat per Albert Maflolté. PROGRAMACIÓ DE Nif ¡¡¡ Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateiX dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateiX dia. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia ........ DIMfCRES, 18 DE .IUNY DR2003 224 3;::::;· s ~ i[ ......... 2 7:00 BUTUETI I AGENDA Butlletí de notícies en connex1ó amb catalunya lrformació. Agenda musical de Catalunya Mús1ca 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins mformauus I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA Bu1lle1I de noticies en coonexió amb Catalunya lntorm~c1ó. Agenda musical de Catalunya Mús1ca 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETII AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'eshls contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció r presentació a càrrec d'lgnaSl Piñol. TXAIKOVSKI. PIOTR ILITX: "Francesca da Rimlní". fantasia simfònica op.32. OrqueS1ra Nacional russa. Dir.: Mikhail Pletnev. (24m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "Wachel au!, rutt uns die Stimme" (Desperteu-vos, ens cñda la veu) , BWV 140 Ruth Holton. soprano. M1chael Cltance, cootratenor. Anthony Rolfe Johnson. tenor. Stephen Varcoe, baix. Cor Monteverd1. Solistes Barrocs Anglesos. Oir.: John Eliot Gardiner. (25m). DEBUSSY. CLAUDE: "Estampes·. Josep M. Colom. r,tano. (14m). DVORAK, ANTON N: Serenata per a corda. op. 22. Academy of Sl Marlln 10 the Fields. Oir: Nevílle Marriner. (28m}. BERNSTEIN, LEONARO: "The Age ol Anxiety• (L'edat de l'ansietat). Simfonia n. 2 per a plano I orquestra. Lukas Foss, plano. OrQuestra Filharmònica de Nova York. Dir.: leonard Bernsteln. (32m) HAYON. FRANZ JOSEPH: Quartet de corda op.77 n.1, Hob.lll:81. Quartet AJban Ber¡¡. (24m). SIBELIUS, JAN: Rakastava (L'amant). Su1te op. 14 Orquestra de cambra Ciutat d'Enpoo. Oir.: Juham Lammmm. (11m). 12:00 GRANS INTEGRALS Reallt1at per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a carrec de Montse Agullera 14:00 BUTUETi DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a d1a de l'actua 1tat musiCai.Reahtzat per xavier Chavarña. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realit1at per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música I les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi PinaL 16:05 A FONS BLANC f NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Beflllo. CHOPIN, FRÉDÉRIC: Polonesa. op. 44. Vladlmlr Ashkenazy, plano. (11m). FRANCI<. CÉSAR: Preludi, Corall Fuga Jorge Bolet. piano. (20m). LECUONA. ERNESTO: 8 Valsos. Thomas Tuino. piano. (19m). 17:00 BUTLLETI I AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DEL'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a carrec d'Olga cardús• 20:00 BUTUETf i AGENDA Butlleti de notiCies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musicat de catalunya Música. 20;1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Víctòna Palma que presenta Pilar Subirà STRAUSS, R.. "Oie Nacht", op. 10 n. 3. "Zuelgnung", op. 10 n. 1. Isabel Rey, soprano. Alejandro Zabala, ptano. Enregistrament fet per Catalunya MúSICa el dia 12 d'agost del 2000 a I'Aud1ton Pau Casals del Vendrell dins del marc del XX FIM " Pau Casals". (Sm). LAMOTE DE GRIGNON. RICARD: Nupcial. sardana. Cobla Sant Jordi. Oir.: Jordi León. (Sm). BERNSTEIN, LEONARD: Preludi I primer moviment (Ten Square Mlles by the Potomac River) de "A White House Cantata" (Una cantata de la casa Blanca). Thomas Hampson. London Volees. Orquestra Simfònica de Londres. 01r.: Kent Nagana. (9m). GLAZUNOV. ALEXANOER: Vals de les ·escenes de baHer. suite op. 52. Orquestra Stmtònlca de I'Anllga Unió Soviètica Dir. Evgeny SveUanov. (Sm) WEBERN. ANTON VON· Ouanet per a violi. cla11net. saxo i piano. op. 22. Pieere-Laurent Aimard. pcano. Ensembfe lnterContemporain. Oir~ P1erre Boula. (Sm). CORELLI. ARCANGELO: SOnata a tno en Si b M, op. 2 n. s. Quartet Purcell. (7m). KRAUS. JOSEPH MARTIN: Tempo di marcia. Orchestra ol the Age ol Enlightenment. D1r.: Antany Halstead. (4m). VERDI. GIUSEPPE: "La donna è mobile", ària de r òpera • Rigoletto•. Maria Lanza. tenor. Orquestra. otr.: Constanllne Callinicos. (2m). DOUGLAS, BILL: "Cantilena•. "First light". (5m). RAHKMANINOV, SERGEI: "ln1ermezzo. Adagio". segon moviment del Concert per a plano núm. 3 Víctor Eresco. Orquestra Simfònica de rEstat de l'URSS. Dtr.: G. Prova!()(OY. (11m). JANEOUIN. CLEMENT: La Batallle. Ensembfe Clement Janequln. (7m). SÉVERAC, DEODAT "Vals romàntic" del recull ·oe vacances". Albert Alenelle. plano. (3m). GARRETA. JULl: Mar d'Argent, sardana. Cobla de Cambra de Catalunya. Dir· Jesús Ventura (Sm). ELGAR, EDVARD· Serenata per a cotda, op. 20. Orquestra de cambra Anglesa. Dir: Paul Goodwin. (12m). CHAUSSON. ERNEST: Siciliana, segon moViment del concert per a violi, plano I quartet de corda. op. 21. ltzhak Pertman, violi. Jorge Bolet. piano. Quartet Julllard. (4m). HONEGGER. ARTHUR La tempesta, preludi. Orquestra SimiOmca de la Ràd1o Txeca a Praga. Oir~ Jin Belohlavek. (Sm). PORTER. COLE: "l've got you under my skin" Dlnah Washington, veu. Conjunt Instrumental Enregistrament fet a Los Angeles, el14 d'agost de1954. (Sm) 22:00 BUTLLETII AGENDA BuUietl de noticies en connexió amb Catalunya InformaCió. Agenda musical de catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de DAVID PUERTAS. JOAN JORDI SEUMALA, JORDI LEON, MANUEL OLTRA, ANTONI AGRAMONT i JULl GARRETA. entre d'altres Selecció d'obres. Jordi Figaró. flabiol Cobla Sant JordiCiutat de Barcelona. Oir.. Jordi León. CONCERT enregistrat per catalunya Música el d1a 21 de febrer de 1999 CONCERT DE CARNAVAL. Cobla, cor i dansa al Palau. (102m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Allred Celaya. 0:30 QUI T~ POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartida amb un convtdat. Un programa de Carm1na Malagarriga. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS RepetiCió del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repebciò del programa emès el mateix dia. DIJOUS, 19 Dl JUNY DEL 2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de nolfcies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETI i AGENDA Bulli ell de noticies en connex1ó amb catalunya Informació. Agenda musJc¡!* catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona lloo del programa). 9:00 BUTUETI i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb catalunya Informació. Agenda lllusical4! Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats 1de compos1tors de 101s els temps. ~~ presentació a carrec d'IgnaSi Píf.d. SMETANA. BEORICH: La mivla vtllllll. Ex1ractes. Orquestra Filharmònica de V~tl\1. 01: James Levlne. (20m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS. Simfonia concertant per a VIoli i '/lola,!:, 364. lssac Stern Plnchas Zukermao. Orquestra Filharmònica de Nova Viiit Dt Zubin Mehta. (32m). BRAHMS. JOHANNES: "Liebes!td!:'· Watzer• (Valsos amorosos). op. 52. Barbara Bonney. soprano. Al1ne Soeu11 Oller, mezzosoprano. Kurt Slrl!ltter.cr. Olaf Blir, barlton. Helmut DeU1sdll6r4 Forsberg, plano a quatre mans. (24~) NIELSEN, CARL: Simfonia n. 3. 'Si~ expansiva". OrQuestra Simfònica de Gothenbi.IO li. Myung·Whun Chung. (38m). CHOPIN, FREDERIC: Sonata tn Sl!l r 11 3S, n. 2. tvo Pogoretich. (20m). RESPIGHI, OTIORINO: Pms de 1\o!:'.t poema simfònic. Orquestra Simfònica de Boston Oit..S Oz.awa. (22m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colom~r. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últ1mes novetts discogràfiques aparegudl"' •' me'Ci.t carrec de Montse Agui:". 14:00 BUTLLETÍ DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcatfill!l1 per Xavier Chavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SD DE COBLA La música lles activitats del mó!1 •• cobla Realitzat per lgnas1 J>¡Jjgf 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'esp.¡iiOW• Catalunya Musica. Selecció I preset!Xt Eulàlia Benito. Jussl BjUrllng 17:00 BUTLLETII AGENDA Butlletf de noticies en conneXIO ;: b calalunya Informació. Agenaa ~' Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació rea!lttad? a partir éUS peticions dels nostres o ents ~ a carrec d'Olga Cardús. 19:45 TRANSMISSIÓ EN OIRE(JIIIII DEL GRAN TEATRE DEL LICEU • Temporada 2002·2003 WAGNER. RICHARD; "La Walql .~ • drama musical en tres actes. Oeborah Polaski. Linda wats~ IJ:!a Braun. Johan Bo1ha. Falk StJ¡di"JJI Orquestra Simfònica del Gran Tet:!jt Liceu. Dir Bertrand de Bilt¡'. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia Se~ció1 presentació: Alfred Celaya. 0:30 JAZZ AL CAVA El jau d'avui a Catalunya Música R~ per Carles Lobo PROGRAMACIÓ DE Nif Repetició dels últims pr01J'31NS 1:30 CAPSA DE MÚSICA RepeUcló del programa emiS t1 dl$ dia --- rr.~ i!S.W:~ PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA t30 GRANS INTEGRALS emès el mateix ~llei programa 6i 5;30 ELS GUSTOS REUNITS . P.!!lltOó del programa emes e maletx ~ ~ llSieili! iel!tt;¡ a. :n!Q . Dir DMNDRIS, 20 DE ..UNY DEL2003 7:1!8 BUTLLETII AGENDA Bo.~'Jeti de noticies en connexió amb CataiJn)'alnformacló. Agenda musical de Catilon)'a Müslca 7:115 MATINAL Milsfc;¡ per començar el dia presentada per Jaan Vives. Recull d'obres breus • Inclou butlletins Informatius I agendes ltlllslcafs. 8:00 BUTLLETII AGENDA B~lli1U de notrcles en connexió amb Cllalun)'ainlormaciO. Agenda musicat de tataluil)'a Música t o& MATINAL (Segona hora del p¡«¡rama). 9:110 8UTLLETII AGENDA B~letl de notrcles en connexió amb c.talul1'¡a Informació. Agenda musicat de CJ:3iu0)'3Musica. . to1 CAPSA DE MUSICA l.l:st:l4l5 d'esbls contrastats 1de C111T.posi!O!s de lots els temps. Selecció i ~a càrrec d'Ignasi Ptnol. PflllkOFIEV. SERGUEI: "Romeu l Julieta", s.;;t ll 2,op64. ~JeSlla National Escocesa On.: Neeme .It-v!. (32m). è.\C!i, JOH.ANN CRISTIAN: Quintet per a f¡:Jil oboè. YlOII, violoncel i clavicèmbal. !!lqeLI. Pamassus Ensemble. (16m). BfffitO\IEN, LUDWIG VAN· "Crist a la '1lii<ICil1ya de les Oliveres·, oraton op.85. Mooica Pick-HieronimL James Anderson. Vtt101 von Halem. Cors I Orquestra Na~ de Uó. Dir.: Seroe Baudo. (53m). MARTIIIU, BOHUSLAV: Doble concert per itliJI)S OIQUeslres de corda, plano I 1tmbales. !SOlda Suslak. lars Gard. Orquestra SimiOnlca de Malmii. Oir.: James OePrelst. (21m). SOUR. ANTONI Fandango n. 146. Bolm" Asperen, clavecl. (13m). ST!lAVINSKI, IGOR: "Les noces" (Escenes coreogmflques russes). Ga!ina Bojko. soprano. Marganta Maruna mlllOsopr.lno. Ludovtt Ludha, tenor Eg1is StÚ!IS. batll Cor de cambra Ernst Senil. M!J11bres dei Plano Ctrcus. Orquestra S<11110nCa Alemanya de Berlin. 01r. Y'l3o!im·r Ashkenazy. (24m). ll:GII GRAHS INTEGRALS Pd,¡¡;¡¡ per Ra1rnon COlomer. t311 NOU PUNT NOU ~de les últimes novetats ~IQUes aparegudes al mercat, a ta'r!C de Montse Agune•a !Ut BUTLLEli DE NOTICIES 1tt4 EIITRE ClASSICS B!laa d;ade ractualtt~t musical.Realttzat 11!: Xlrl'll Chavarrla. t$t0 UN MÓN DE MÚSIQUES Ro.alitz¡¡t per Jordi Roura IS:Ui SO DE COBLA [¡ "'úslca tles activitats del món de ta Reaitllat per Ignasi Piftol :OS AFONS . 1 ElS 'll'ÈRPRETS CATALANS. L'espai :a· ~de Catalunya Música. Selecció 1 il'!lell1aoiO· Eul.llla Bcnrto SIQUago Juan • ll:!MJ .BUnLETII AGENDA &M.¡u de nolfcles en connexió amb :unya ln~ormac1ó. Agenda musical de unya Musica. ll:IIS LA TAROADE l 'OIENT ~maci6 realttzada a partir de les Oients. Presen1.1c1ó 21:111 Cardus. 8UTlLETii AGENDA ~~nostre~ -- Butlletí de notícies en connexió amb 4:30 GRANS INTEGRALS Catalunya Informació. Agenda musical de Repetició de programa em.s el mateix Catalunya Música. dia 20:10 ELS GUSTOS REUNITS 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que Repetició del programa emès el mateix dl3. presenta Pilar Subirà lXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: •Romeu l DISSAB'rE, 21 DE ..UNY Julieta" obertura fantasia. DEL 2003 Orquestra del ConseJVatori de Música de 8:00 MATINAL Ouebec. Dir.: Ralft Armenian. (18m). Müsica per començar el dia c¡ue COUPERIN, FRANÇOIS: Rondeau en Si b selecciona i presenta Montse Aguilera M. BWV Anh. 183 , de l'Àlbum d'Anna 10:00 A TOT COR Magdalena El programa de musica coral reahtzal per Mlchael Behringer. clavecl. (2m). Marc Canals i Pere Andreu Jarlod. BIZET, GEORGES: "Adagio", segon 11:00 El GRAN SEGLE moviment de la Simfonia en Do. El programa de música antiga realitzat per Academy ol St. Martin·ln·the·Fields. Oir.: Joan Vives. N. Marrlner. (10m). 12:03 PENTAGRAMA GARCIA MORANTE, MANUEL: Dos Programa de divulgació musicaL GuiO 1 poemes. realltzació: Pere Burós i Àlex Manuel Garcia Morante, piano. (Sm). Robles.Repelicló del programa emès 2 Cançons angleses de la Cort dels Tudor. dijous passat. Emlly Van Evera, soprano. Nancy Hadden. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Andrew lawrence·King. Christopher Una selecció de Montse Agullera que Wilson I Robert Meunier. (Sm). presenta Carmlna Malagarriga MERULA. TARQUINIO: Claccona. SAINT-SAENS. CAMILLE: "la lllosa 11 Glardlno Armonico. (3m). d'Omfar. op 31 HEOGES, MICHAEL: "Brealdast in the Philarmonla Orchestra. Oir.: Charles tletd•. Outoit. (Sm). "Silent antlcipations". (3m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Sonata per a FIELO, JOHN: "larghetto", del COncert per pianoforte n. 54, Hob. XVI:40. a piano n. 6, en Do M. Paul Badura·Skoda. (11m). Ben)amtn Fnth, piano. Northem Sintonia COPLAND, AARON: ' Hoe·Oown", últim Oir.: David Haslam. (6m). dels quatre episodis de dansa de "Rodeo" POULENC, FRANCIS: lnlermezzo n. 3. Orquestra Simtómca de OetrOtt. Dir.: A Eric Parl\in, piano. (4m). Oorau. (4m). OORHAM, KENNY; "Philly Twist' ROSSINI. GIOACCHJNO: ''Sancta mater, Kenny Dorham i el seu conjunt (6m). istud agas•, quartet de r·stabat Ma ter", CILEA, FRANCESCO: Fmal de l'acte IV i per a soliStes. cor I orquestra darrer de l'òpera "Adriana lecouvreur". luba Orgonasova I Cecilia Bartoll. Renata Tebaldi. Orquestra de l'Acadèmia sopranos. Rau! Gimenez. tenor. Roberto de Santa Cecília de Roma. Oir. Fianco Scandiuzzi, baix. Cor de rOpera de V1ena. Capuana (19m). Orquestra Filharmònica de V1ena Dir.: DVORAK, ANTONIN; "Lento maesloso • Myung-Whun Chung (7m). Vlvace. quasi doppio movímento • lento • PROKOFIEV, SERGEI: Dansa fmal de la Vlvace·, darrer mov1ment del Trio amb suite "El conte del bufó o chout". op. 21 b. plano op. 90, "Trio Dumky". Orquestra Simfònica de londres. Oir.~ Trio Beaux Arts. (5m). Claudlo Abbado (4m). RUERA, JOSEP MARIA: "Dansa en cercle", HUMMEL. JOHANN NEPOMUK: Concert poema simfònic per a orquestra i cobla, en Sol M per a mandolina I orquestra, del recull de poemes simfònics '"Empúries". Edito Bauer·Siais. Orquestra Pro·Muslca Orquestra Ciutat (fe Barcelona. Cobla de Viena. Dir.: Vinzenz Hladky. (20m). Ciutat de Barcelona. Oir.: Antoni Ros 14:00 ENTRE ClÀSSICS Marbà. (7m). Resum setmanal de ractualilat GERSHWIN, GEORGE: "Swanee". muslcai.Realrtzat per Xavier Chavarrta. Al Jolson. (2m). 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES BEETHOVEN, LUOWJG VAN· "Allegro Realitzat per Jordi Roura. vivace e con bno", primer moviment del 16:00 RAZZLE DAZZLE Trio amb piano, op. 97 "Arxiduc" El teatre musical! els musicals de Mieczyslaw Horszowski. piano. Sandor Broadway a Catalunya Mus1ca. Realitzat Vêgh, víotL Pau Casals. violoncel . (8m). per Xaviet Salvà RepettGtó del programa 22:00 BUTLLETi i AGENDA emès 0111uns passat Butlletí de noticies en conneJCió amb 17:00 GRANS OBRES Catalunya InforMació. Agenda mus1caf de Selecció I presentaciÓ 3 tarrec de Rafmon Catalunya Música. Cotomet. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA HANDEL. GEORG FRIORICH: "l'Allegro. li MÚSICA Pense roso ed 11 Moderato", oda pastoral Presentat per Alfred Celaya. en tres parts, sobre poemes de John OBRES de JOHANNES BRAHMS .• Mi~on. BRAHMS, JOHANNES: Sonata en mi m, Christine Brandes. lynre Oav/$011, op. 38. Sonata en ReM , op. 78. Sonata en sopranos David Oanlels, contratenor. !an faM, op. 99. Bostridge, tenor. Alastalr Mtles, batx COr Ouo de Salzburg. Bach. Conjunt Orquestral de Paris. Oir. CONCERT enregistrat per Catalunya John Nelson. (118m). Música el dia 14 d'agost de 1997 a SCRIABIN, ALEXANOER: Simfonia n. 1, I'Audtlorl Pau Casals d'El Vendrell. XVII op. 26. FESTIVAL INTERNACIONAL DE MÚSICA Stefanla Tocziska, mezzo·soprano. MIChael PAU CASALS. (88m). Myers, tenor. Cor de Westminster. 0:00 NOCTURN Orquestra de Filadèlfia. Oir.: Rlccardo Música per acabar el dia. Selecció i Muti. (52m). presentació: Alfred Celaya. 20:03 l 'AUDIOVISUAL 0:30 HIDROGEN Un programa d'Àiex Gorlna El programa de les noves músfques. 21:03 CATALUNYA JAZZ Realitzat per Albert Reguant. Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 SOLISTES PROGRAMACIÓ DE NIT t.:entrevtsta conduida per Joan Vtves RcpeltCió dels ufbms programes 23:00 EL ClUB 49 la música vista pels c¡ue la pensen; ta veu 1:30 CAPSA DE MÚSICA dels compositors catalans Un programa Repetioió del programa emès el mateix reaJ•tzat per Raimon Colomer. dia. r\ O00 CANÇONS, DE MATINADA les cançons d'avui 1de sempre Reatrtzat per Albert Mallofn!. Repetició del programa emès dtmarts passat 1:00 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? la múslca dels últims cent anys, comparttda amb un convídat. Un programa de Cannina Malagamga. Repeticíó del programa emès dimecres passat. 2:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canals 1Pere Andreu Jariod. Repettcló del programa emès el mateix dia 3:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. Repetició del programa emès el matel~ dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del proorama emès el mateix dia. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscogràltques aparegudes al mercat. a tarrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada DIUMENGE, 22 DE JUNY DEL 2003 6:00 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai temàtic de Catalunya MúSica. Selecció i presentació: Eulàha Bentto. Repelicló de l'espai emès dtmarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa em~s el dissabte. 8:00 MATINAL Muslca per començar el dia que selecciona t presenta Montse Agunera. 10:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecctona i presenta Raimon Colomer. DESMAREST, HENRY: Missa a dos cors I dues orquestres. Cor del centre de Música Barroca de Versallles "les pages & chantres de la chapelle". Cor de solistes. Orquestra barroca de Hambourg "Nova Stravaganza•. Oir.: Olivler Soneebell. (22m) LEJEUNE. CLAUDE: Te Oeum, amb text d'Agripa d'Aublgné. El conjunt vocal1 instrumentai "Dulce Mémoire". Oir; Oenis Ralsin·Dadre. (Sm). LULLY, JEAN BAPTISTE; "De protundis", gran motet. le Concert Spintuel. Otr. Hervé NiQuet (17m). FAURÉ, GABRIEL: Madngal. Ueder Càmera Adolf Pla, piano. Dir: Josep Vi!a. (4m). 11:00 El GRAN SEGLE El programa de mústca anuga reafrtzat per Joan Vtves. 12:03 PENTAGRAMA Programa de diVUlgació [llUSical. Guió 1 reaittzacló: Pere Surés t Alex Robles,(ReemisSíó de pnogrames d'arxiu). 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera c¡ue presenta Carmtna Malaganrlga. SCHUBERT, FRANZ: "An d1e Sonne" (Al sol) D 439. COr Monteverdi. Oir.: John Eltot Gardiner. (6m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Pnmer moviment de ta simfonia n. 39. The Engllsh Concert. Dir.: Trevor Pinnock. (Gm). CHOPIN, FRÉOERJC: Vals. op.34 n.1. Vladfmir Ashkenazy, plano. (Sm). ALWYN, WILLIAM "Tempo de Vals", "Poco allegretto e semplice• I "Allegro giocoso", tres de les Danses Elisabetianes. Orquestra Simfónica de Londres. Dir.: Richard Hickox. (9m). BACH, JOHANN SEBASTJAN •Schafe k6nnen s1cher we1den wo ein guter Hirte wacht" (On hi ha un bon pastor, les :;2 s - ;;¡;- ~ a ~' ~· 224 ~ :J. "" S" a e; s· ~ E 3 .\ ¡¡ so e... a ¡;;;' ;¡· 224 _, :s. ""' ..., S' a c::l ..., ¡¡· ~ ~ 4 ovelles poc!en allunyar-se). àna de la cantata 'Was mir behagt, 1st nur d1e muntre Jagd" (l'únic que m'agrada ês la cacera alegre), cantata de caça BWV 208. (VersiÓ per a quartet de mandolines). Quartet modero de mandolines. (4m). FORQUERAY, ANTOINE: La mandoilne. Pere ROS, VIOla de gamba. Juan cartos Rívera, trorba. (8!'1). SIBELIUS, JAN: Ult1m moviment de la simfonia n. s. op. 82. Orquestra Simfònica de Londres. Oir.: Colin Oav1s. (9m). SCHINOlER·MAHLER. ALMA: "In memes Vaters Garten· (Aijardf del meu pare). lled Angellka Klrschlager, mezzo. Helmut Oeutsch, plano. (Sm). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal dc l'actualitat musicat.Rcnlitzat per Xavier Chavarrla. 15:05 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. Repetició del programa emès el divendres passat. 17:00 UNA TARDA A l'ÒPERA Realitzat per Jaume Radigales. VAUGHAN WllliAMS, RALPH. Slf John in love. Òpera en dos actes. Adrian Thompson. Stephan Loger. Stephen Varcoe, Susan Gntton, Laura Clayrcomb. Mark Padmore. Northem Sintonia. Cor Smfonia Oir Richard Htekox. (136m). 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 ASSAIG GENERAL El programa documental de Catalunya Mús1ca Una proposta realitzada per Raimon Colomer I Joan Vives 23:00 D'ARA I DE SEMPRE Un espai per conèixer els músics nous I retrobar-nos amb els clàssics de sempre. Selecció i presentació a càrrec d'AIIred Celaya. 0:00 MÚSICA iNTIMA L'espai cambrfstic que selecciona i presenta Pilar Sublrò. 1:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. Repetició del programa ernès dijous passat. 2:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona 1presenta Raimon Colomer. Repetició del programa emès el mateix dia 3:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives. Repet1ció del programa emès el matetX dia. 4:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repetició del programa emès el mateix dl3. 5:00 NOU PUNT NOU PresentaCió dt' tes isltimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Mon~ Aguilera. Resum dels m111ors programes de la setmana passada. DILLUNS, 23 Dl JUNY DIL 2003 6:00 A FONS BLANC I NEGRE LA MÚSICA PER A PIANO.L'espal temàtic de Catalunya Música.Seleccló I presentació: Eulàlia Benlto. Repetició del programa omès dimecres passat. 7:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU do noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTLLETi I AGENDA PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Butlleti de notícies en connexió amb Catalunya InformaCió. Agenda musical de catalunya Música 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETfl AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Mús1ca. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats 1de compositors de tots els temps. Selecció 1 presentació a càrrec d'Ignasi Prnol. SCHUMANN, ROBERT: Obertura "Manfred", op. 115. Orquestra Simfònica de la Ràdio de Baviera. Dir.: Rafael Kubelik. (12m). BRITTEN, BENJAMIN: War Requiem, op. 66. Caro! Vaness. soprano. Jerry Hadley, tenor. Thomas Hampson, barrton. Amerlcan Boychoir. Cor simfònic de Weslmlnster. Orquestra Filharmònica de Nova York. Oir.: Kun Masur (83m) HANDEL, GEORG FRIEORICH: Sonata per a viola da gamba i ctavecl, HWV 364b. lynn Harrell. violoncel. lgor Klpnls. clavecl. (7m). ELGAR, EDWARD: Introducció i allegro per a quartet i orquestra de corda, op. 47. Orquestra Filharmònica de Viena. Oir: John Eliot Gardiner. (13m). LUlLY. JEAN BAPTISTE: Te Oeum. Le Concert Spirituet. Oir.· Hervé Níquel. (29m). SAINT·SAENS. CAMILLE: La musa I el poeta. op. 132. Stephanle Chase. violi. Robert Truman. violoncel. Orquestra Filharmònica de Londres Oir.: Geoffrey Simon. (15m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUTLLETi DE NOTiCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat muslcai.Realltzat per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 15:30 SO DE COBLA La música lles activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi PIMol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEl SEGLE XX. l'espai temàtic de Catalunya Musica. Selecció I presentació: Eulàlia Benito. GINASTERA. ALBERTO: Quintet op. 29. Quartet de corda Bingham. (21m). KABALEVSKI, DIMITRI Simfonia n. 2, op. 19. Orquestra New Phílharmonía Dir.; David Measham. (24m). BERIO. LUCIANO: "Sequenza V" Alain Trudel, trombó. Guy Few. pianO. (5m). 17:00 BUTLLETi i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETi I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. BRITTEN. BENJAMIN: "Occasional overture" (Obertura ocasional), op. 38. Orquestra Simfònica de la Ciutat de Blrm10gham. Dir.: Slmon Rattle. (7m). ROSSINI. Bolero. Cecília Bartoli, soprano. James Levlne. piano. (3m). HAYON, FRANZ JOSEPH: "Anale.Spintuoso·, 4t mov. de fa S1mfoma n. 97. Orquestra del Royal Concertgebouw Oir: Nikotaus Hamoncourt. (5m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "Andante", 2n mov. del Concert per a VIOif en la menor, BWI/1041. Takako Nrshizaki. v1olf. capella lstropofitana. Dir.: Oliver Oohnànyi. (7m). MARCO. PAOLO Ol (PAOLO OA FIRENZE): "lsabella", peça Instrumental Grup "Mala Puntca·. Oir.: Pedro Memelsdorff (6m). MASSENET, JULES: Suite de l'òpera •cendrillon". Orquestra Filharmònica do Hong Kong. Dir.: Kenneth Jean. (10m). HOUGH, STEPHEN: Vals enigmàtic n. 1. Stephen Hough, plano. (2m). BOCHSA, NICOLAS CHARLES: Fantasia sobre •¡ Capulet! e Montecchl" de Belllni. Claudla Antonelll, arpa. (Sm). PURCELL: Aureng·Zebe. Judith Nelson, soprano. The Academy of Anclent Music. Oir.: Christopher Hogwood. (3m). JOHNSON/MILLER: "My sweet hunk o'trash" (duet amb Louis Armstrong). B1llle Holiday. Louis Armstrong. (4m). FAtN/KAHAL: ·rn be seelng you·. Tony Fruscella. trompeta. Conjunt instrumental. (3m). LENNON, JOHN /McCARTNEY, PAUL (Beatles): Lucy in the sky w1th d~amonds. Con¡unt instrumental (4m). COPLANO, AARON: El saló Mèxic. Orquestra Simfònica de Baltimore. Oir.: DaVId Zmman. (12m). GAROEL, CARLOS: El dia que me quieras. Albert Gumovart. plano. Orquestra Simfònica de Barcelona I Nacional de Catalunya Dir.: Lawrence Foster. (Sm). VALENTINI. GIUSEPPE: "Largo·, del Concerto Grosso ·a quallo vlolint•, op. VIi , n. 11, en la m. David Courvolsier. Ensemble 415Dir.. Chfara Banchlnl. (4m). CHOPIN, FR~O~RIC: 3 Nocturns. op.15. Daniel Barenbolm, plano. (12m). ELGAR, EDWARD: Somni d'lnlants, op. 43. Orquestra Simfònica Anglesa Dir.: William Boughton. (Sm). 22:00 BUTllETi I AGENDA BuUictf de noticies en connexió amb catalunya lnlormació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA BRAHMS S1mlonia n. 3, op. 90 FAURÈ: Balada op. 19, per a piano i orquestra. STRAUSS: Burleske, per a plano I orquestra. Feuersnot op. SO. Escena d'amor. Josep M. COlom, piano. Orquestra Simfònica de Barcelona 1Nacional de catalunya. Drr.. Franz·Paul Oecker. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 20 de gener del2001 a I'Aud"on de Barcelona. Temporada OBC 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia Selecció I presentació: Alfred Celaya. 0:30 RAZZLE DAZZLE El teatre musical 1ols musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per Xavier Salvà. PROGRAMACIÓ Dl NIT Repetició dels úllims programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el malelx dia. DIMARTS, 24 DE JUNY DEL2003 7:05 MATINAL Música per començar et dia. R~lt d'obres breus. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estlfs contrastats ee compositors de tots els temps. Sei«óll presentació a càrrec d'fgnas1 Piñol. GROFÉ, FE RD E: Suite del Gran CañOO, Orquestra Simfònica de Detro1l 0~.: hi:l! Doratl. (37m). BERUOZ, HECTOR: Te Deum, op 22. Franco Tagllavinl, tenor. Nfcotas KY!IaStm, orgue. Cor de nens de la WanOswo!th School. Cor i orquestra simfònica de Londres. Oir.: Collin Oavis. (52m). CLEMENT!, MUZIO: S!lnata op 25 n.5 Jos van lmmerseel, planororte. (15m). GOLOMARK, KARL: Concert per aVictl, op. 28. Sarah Chang, vlolf. Orquestra Slmlòra;a de Colònía·Gurzenich. Dir.: JamesConlol. (37m). MONTEVEAOI, CLAUDIO: "Ognlaman:li guerrler·. madngal eròtic. Solistes vocals. The Consort of M.iUi! Oir.: Anthony Rooley. (14m). MARTINU, BOHUSLAV: No~! per aIQ oboè. clarinet, fagot, trompa, p/a.'\0, lli vfota i violoncel. COnJunt de cambra lal1ti. (Sm). 12:03 POOAGRAMA Programa de divulgació musica'. &JO realització: Pere Burês 1 Ale;c Rotlles. 13:00 NOU PUNT HOU Presentació de les últimes nove13ts discogràfiques aparegudes allmen:t.1 càrrec de Montse Agullera 14:04 ENTRE ClÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musital PW!:ll per Xavier Chavarría. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA la música l les activitats del món de ta cobla. Realitzat per Ignasi Pifiol 16:05 A FONS EL CICLE DE LI ED. L'espai Iem~ dl Catalunya Música. Selecció I pres<~nilell Eulàlia Benito. POULENC, FRANCIS: Les Banai!!Bs, $11)11 poemes de Guillaume Apollinaire Nathalle Stutzmann, contralt. loget Stidergren, piano. (11m). SCHUMANN. CLARA: 6 lleder op. 13 Barbara Bonney. soprano. Vladimi• Ashkenazy, plano. (13m). XOSTAKOVITX, OM ITRI: •Set romz:¡t!S sobre poemes d'Aiexander lli« Ehsabeth Sòderstròm, soprano.~ Ashkenazy, piano. Membres dtl O~ Fftzwliliam. (24m). 17:00 GRANS OBRES SeleCCió i presentaCió a càrreC dò Ft~ Colomer 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma Q:JI presenta Pilar Subirà 22:1O ELS CONCERTS DE CATALUIItl MÚSICA Presentat per Alfred Cetaya. VERDI, GIUSEPPE: Obertura de l'òÇ61 "Nabucco", "Rigoletto", "La Forta~ Destino", "La Travlata", ·uTrovatort 1 "Giovanna d'Arco". entre d'aHres Banda Municipal de Barcelona Oil.. ,\:!~f Mul. CONCERT enreg1strat per Calalunyl r4 Música el dia 5 de ¡ullot de 1997 a~ • del Rel de Barcelona. FESTIVAl O'fS!ii "GREC 97". (61m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. SelecciÓ i presentació: Alfred Celaya. 0:30 CANÇONS, DE MATIHADA les cançons d'awi 1de sempre P.ealt' per Albert Mallofré. --- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA paoc;UMACIÓ Dl NIT úH1m.s programes 1:31 CAPSA DE MUSICA . Rl¡ietiCió del programa emès el ma!elx ~dels ~ 4:31 GRANS INTEGRALS 'ttlii )f, :~ 2. ~ 1111 1.5 Rr,JeiiCIÓ del programa emès el matelx Gil 5:38 ElS GUSTOS REUNITS ~~!petició del programa emès el mateix illa. DIMlCRIS, 25 DE JUNY DEL2003 7:00 BUTLLETII AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb cautunya Informació. Agenda musical de Catalu!Tf.l Música. 7:05 MATINAL MvSieà per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. lncfoo butlleU ns rntormatlus I agendes rnusials. tOO BUTLLETI 1AGENDA Bult'etf de noticies en connexió amb (a¡¡juoya lnlormacló. Agenda musical de (ó!¡Junya Música I:D& MATINAL (Segona hora del pr¡çrama). !:al BUTLLETI 1AGENDA S..t.leli de noticies en connexió amb C.W.nya tnforrració. Agenda musical de tza.".;nya Músa tf7 CAPSA DE MUSICA I!;Sques d'estils contrastats i de CIJ"..¡¡osllors de tots els tempS Selecció l ~a càrrec d'Ignasi Pi noi. \'1\'A!.Ot, ANTONI O Concert per a dues ~.RV537. Jl1:ltS Thompson. Robert Early. I Music! ~ r.lolllléal. Dir.: Vull Turovsky. (7m). STIIAUSS, RICHARD: Don Quixot. op. 35. l¡m HarreM. violoncel. Robert Vernon, \'!Oli. Orquestra de Cleveland. Oir.: ~r Ashkenazy. (42m). I'URCfLL, HENRY: Rejoice In the lord ~·lllf, anthem Z 49. Tessa Bonoer. Patrlzla Kwella, sopranos. Kai Wessel, conlralt. Paul Agnew, WIUiam kendatl, tenors. Peter Kooy, baix. Col'.eglum Vocale. Dir.: Phlllppe ~ Heneweghe. (8m). RA'ieL. MAURI CE: Gaspard de la Nult. ll.irtha Algerlch, plano (23m). GPJEG. EDVARD: Sis cançons per a veu I ori¡lleslra Sot1eig Knnge!born. soprano. Reial O!llúestra Filharmònica d'Estocolm. Oir: ~ Rolhdestvenskl. (29m). ~os:aAKOVITX. OMITRI. Slmfoma n. 10, Olqoest¡¡ f111\armòmca de Berlin. Oir.: Heltertvoo Karaían. (51m). 1l:ID GRANS INTEGRALS ~per Ra•mon Colomer. 13'011 NOU PUNT NOU ~de les tillunes novetats ~fiQues aparegudes al mercat. a eàrJ!c Ge Montse Agurlera. 14 tl BUTLLETI DE NOTICIES 14:84 ElllliE CLÀSSICS B~a cfa de l'actualitat muslcaiReahtzat PI! Xavier Chavarna. 15:00 UN MON DE MUSIQUES P.eaiit¡¡¡t per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBlA La "'~slca i les actiVilllts del mOn de ta ~: Reatlllat per Ignasi Plftol AFOHS ' 8!ANc 1NEGRE·LA MÚSICA PER A ~NO.~espa¡ tematlo de Catalunya ~:-Selecció I Ptesenlacló: Eulàlia BEETHOVEN IIQn • LUDWIG VAN: Sonata per a on.31,op.110. ~~ Barenboim. (24m) Pallo ~OHN, fEUX: Concert per a ~orquestra n. 2. op 40. (~S:ulíQam. Plano, Nova Stntonretta ---.:_ m. Dir.: Lev Markíz. (21m). BAX. ARNOLD: "lullaby" per a piano. Charles Matthews. (Sm) 17:00 BUTLLETf I AGENDA Buureu de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agencia mUSICal de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a cArrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de notfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:1 O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subírà. MORENO TORROBA, FEOERICO: Castillos de España (Monternayor). Juan Marlo Cuéllar, guitarra. (2m). BEIJBOM, LARS: "Aipha & omega". Bejjbom Kroner Big Band. Enregistrament fet a la Copenhagen Janhouse, el 23 d'agost de 1995. (Sm). USZT, FRANZ: Polonesa d'levgueni Onegutn. de Txaikovskl, S 429 Leslle Howard, piano. (6m). MILLER: "Bemle's Tune· (Gerry Mulllgan). The Gerry Mulllgan Quartet. leo Konitz. (4m). MAHLER, GUSTAV: Tercar molliment lle la simlon1a n. 1, "Tità". Orquestra SimfOnica Russa. Oir.: Evgeni Svettanov. (13m). OONIZffil. GAETANO: Duet de "la filie du rég1menr. June Anderson. soprano. Alfredo Kraus, tenor. Orquestra del Teatre Nacional de l'Opera de Paris Dir.. M•Chelangelo Veltri. (Sm). TELEMANN, GEORG PHIUPP: "Largo e piano•, segon moviment del Concert per a flauta i orquestra en la m. Stmlon Stanclu "Syrlnx". I Solisti Veneti. Oir.. Claudlo Scimone. (3m). PORTER, COLE: "love Ior sale". Wallace Roney, trompela Ravi Coltrane, saxo tenor. Gerl Alien, piano. Chrlstian McBrlde, baix. Kenny Washington. bateria. (Sm). STRAUSS, RICHARD: "Frúhllng", primer dels Quatre últims lieder. lucia Popp, soprano. Orquestra Filharmònica de londres. Oir.: Ktaus Tennstedt. (4m). MILHAUD, OARIUS: Balada per a plano i orquestra, op. 6t Claude Helffer. piano. Orquestra Nacional de França. Oir.: David Roberston. (Bm). VIVES. AMADEU: La Balanguera. Orfeó Català. Cobla Sant Jordi ·Ciutat de Barcelona. 01r.: Josep Vila I Casañas. Cicle Cobla. Cor i Dansa. Palau de la Música 17 de febrer de12001. (4m). MANCINI/MERCER: "Moment to moment". B•lly Plerce, saxo. Kírk Ughtsey, piano. Santl W1tson Oebriano. baix. Yoron Israel, bateria. (9m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Fantasia en re m, KV 397 Paul Badura·Skoàa, piano. (Sm). VILAOESAU, RICARD: Fragancia. pas~oble. Cobla Principal de La Bisbal. Oir.: Francesc Cassú. (Sm). MENDElSSOHN, FEUX: Ave Maria, op. 23 n. 2. Solistes vocals. la Chapelle Royale. Colleglum Vocale. Ensemble Orchestral de Paris. Dir. Phlllppe Herreweghe. (7m). HORNER, JAMES: •e¡nom de la rosa". tema do la banda sonora original de ta pel.lrcula de Jean·Jacques Annaud, basada en la novella d'Umberto Eco. (6m). 22:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musiCal de Catalunya Música. 22:1 O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. ,\ TROBADORS I ANONIMS .. Cançons de trobadors. Cançons tradiCioR.lls. Montserrat Aoueras. lambert Climent Francesc Gamgosa. Pep Cabre La Capella Reial de Catalunya Oir.: Jordi Sallilll. CONCERT enreg•strat per Catalunya Música el dta 14 de juny de 199t at SalO del Tinell. DELS TROBADORS Al POBLE. Cançons de trobadors, Cançons tradicionals i Anònims. (106m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció 1 presentació: Alfred Celaya. 0:30 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX7 la música dels úHims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmlna Malagarrlga. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Reaktzat per Jordi Roma 15:311 SO DE COBLA La música i les act1V1tats del món de la cobla. Real1tzat per lgnast Pillo!. 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. !:espai temàt1C de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia BeOilo. Kalhlaen Batlle 17:00 BUTLLETf 1AGENDA ButlleU de notfctes en connexió amb Catalunya lnlormació. Agenda musical de Catalunya MuSlca 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres Oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. P{IOGRAMACIÓ Dl NIT 20:00 BUTLLETI I AGENDA Repetició dels 6111ms programes Butlletf de noticies en connexió amb 1:30 CAPSA DE MÚSICA Catalunya Informació. Agenda musical da Repetició del programa emès er mateix Catalunya Música. dia. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS 4:30 GRANS INTEGRALS Una selecció de Victòria Palma que Repetició del programa emès el mateix dia. presenta Pilar Sublrà. 5:30 ELS GUSTOS REUNITS GERHARD, ROBERT: Alegrfas. suite. Repetició del programa emès el mateix Orquestra de Cambra del Teatre lliure. dia. Dir.: Josep Pons. (13m). BIZET, GEORGES: "les tringles des sistres DUOUS, 26 DE JUNY tintaient•, cançó de l'òpera •carmeo·. DEL 2003 Anne Sofie von Oller, mezzosoprano. Véronique Gens. Stelta Ooufexls. 7:00 BLITLLETII AGENDA Orquestra FilharmOnica de Berlín. 01r.: Butlleti de noticies en connexió amb Claud•o Abbado. (Sm). Calalunya Informació. Agenda musicat de GLINKA. MIKHAll: ·souven•r d'une nuit Catalunya Musica. d'él6 à Madrid• (Record d'una nrt d'estiu a 7:05 MATINAL Madrid), obertura espanyola n. 2. Música per començar el d1a presentada BBC Phllharmomc. Dir.. Vassily Sinaisky. per Joan Vrves. Recull d'obres breus (9m). Inclou butlletins inforrmtius i 1gendes BlAY, JOAN JOSEP; Masurca. musicals. Cobla Pnnc1pal de la Bisbal. Oir.: Francesc 8:00 BUTLLETI I AGENDA Cassú (2m). Butlletl de noticies en connexió amb LUNA, PABLO: El 011\o judio, cançó Catalunya Jnlormacló. Agenda musical de espanyola. Calalunya Música Teresa Berganza. Orquestra de Cambra 8:06 MATINAL (Segona hora del Anglesa. 01r Enrique Garcfa Asenslo. programa). (Sm). 9:00 BUTLLETI 1AGENDA VAUGHAN WilUAMS, RALPH: Cinquè ButlleU de noticies en connexió amb moviment de la "Simfonia Antàrtica". Catalunya Informació. Agenda musical de Shella Amstrong, soprano. Cor i Orquestra Catalunya Música. AlharmOnlca de Londres. Dir.: Bernarcl 9:07 CAPSA DE MÚSICA Haltlnk. (Bm) Músiques d'estils contrastats I de DeSYLVA I BROWN I HENDERSON: "The compositors de lots els lemps. Selecció I best lhlngs in life ara free" presentació a carrec d'Ignasi Plnol. Quintet de Ken Pepiowski, amb Harry M!lHAUD, OARIUS: Et Carnaval de ·sweets" Ed1son. ttompeta. londres (sobre temes de "The Beggar's Enregistrament let a I'Ambassador Opera"), op. 172. Audltorium de Pasadena. el14 de febrer The New London On:hestra 011. Ronatd de 1994. (6m). Corp. (28m). SAINT·SAENS, CAMILLE: Capnci ~rab. SCHUBERT. FRANZ: Arpeggione Sorota. Chnslian lvald• 1Noèllee, p•anos. (7m). en la m.. o. 821. BORODIN, AlEXANDER: "Allegro·. del Maurice Gendron, violoncel. Jean Sextet de corda en re m. Françaix. piano. (21m). Alexandre Detlsov. Alexandre Polonski: MOZART, WOLFGANG AMADEUS: V1ofins lgor Sutiga, Alexandre Bobrovsl<l, Simfonia n. 31, KV 297 "Paris". violes. Alexandre OSolòne, Alexandre Orquestra Relat del Concertgebouw. Oir.: Gottlletf. VIOloncels. (6m). Nrkotaus Hamoncourt. (23m). LISZT. FRAIIZ: RaP$óàia hongaresa n. 1 PERGOlESI. GIOVANNI BATIISTA: Stabat (OrQuestració de la rapsòdia per a piano Mater. n. 14). Patriz1a Bovi. soprano. Pino de vruorio, Orquestra del Festival de Budapest. Oir.. tenor. Les Pages & les Chantres de la tvan Fischer. (11m). Chapelle. le Poème Harmonlque. Dtr.: STRAUSS, JOHANN· Veus de pr1mavera, Olivier Schneebell. (34m). vals. RAKHMANINOV. SERGEI: "Rapsóàia sobre Kathleen Batlle. soprano. Orquestra un tema de Paganmi". op. 43 Filharmònica de Viena. Oir~ Helbert von Mll<hall Pletnev. ptano. Phllarmonla Kara¡an. (Bm). Orchestra. Oir.: libor Pesek (24m). BANGS: "lnslde your minà". DVORAK. ANTONIN: Quartet de corda n. The Oulet Boys. (4m). 12 "Americà", op. 96 (B. 179). RAKHMANINOV, SERGUEI. "lemo Quartet Melos (28m) lugubre'', últim moviment de les 12:00 GRANS INTEGRALS Campanes, op. 35. Realitzat per Raimon Colomer Sergei Larln, tenor. Natalla Mlkhai!ova, 13:00 NOU PUNT NOU soprano. Yuri Mazurok, barflon. Cors del Presentació de les últimes novetats Teatre Bolxol. Orquestra Simfònica de discogràfiques aparegudes al mercat, a Moscou Oir.: Omrtri Kitaenko. (11m). cArrec de Montse Agullera TURINA. JOAQUIN "Dansa de la 14:00 BUTUETI DE NOTICIES seducció", de tes Danses Gitanes, 14:04 ENTRE CLÀSSICS op. 55. El dia a dia de l'actualitat musicai.Realrtzat Antomo Sona. piano. (4m). per xavier Chavarna. ¡;;¡ S' = ~ a r;!l' ¡;¡· 224 ;:;: ... ~. ""' ~. ~ Ai et E 5 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA 22:00 BUTllETI I AGENDA BuUietl de noticies en connexió amb Catalunya lnlormació. Agenda musical óe Catalunya MúSICèl 22:10 El S CONCERTS DE CATAlUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. HAYDN, FRANZ JOSEPH: "la Creació", oratori. Barbara Bonney. Kurt Azesberger. Robert Hale. Cor i Orquestra del Gran Teatre del Uceu de Barcelona. Oir.: Bertrand de Billy. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 7 de febrer del 2002 al Gran Teatre del Liceu, dins la temporada 200 t 2002. (97m) 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció i presentació: Alfred Celaya. 0:30 JAZZ AL CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels úlllm.s programes 1:30 CAPSA DE MUSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:30 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix d1a. 5:30 ElS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateiX dta. .... ¡;;¡ = ~ = a ~' ¡;,¡· 224 .... ~ ¡¡;::;· S' a ..., = ¡a· !§ ... 6 DIVENDRES, 27 DE JUNY DEL 2003 7:00 BUTlLETi I AGENDA Butfletf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 7:05 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletms Informatius I agendes musicals. 8:00 BUTlLETI I AGENDA Butlletf de notrcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musloal de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del >roorama). ~:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noUetes en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Pinot. TElEMANN. GEORG PHILIPP Concert per a dues trompes. corda l contmu en Mi b M. Hermann Baumann. Timothy Brown. Academy ot St. Marti11-1n·the·F1elds. D1r.: tona Brown. (16m). BERUOZ. HECTOR: Nits d'estiu, sis melodies op. 7 BriQitte Balleys, mezzosoprano. Orquestra dels Champs Elys~es. 011.: Ph11lppe Herreweghe. (30m). TXAIKOVSKI. PIOTR IUTX: Concert per a violi. op.35 Vladimir Spiwkov. violf. Ph1lharmonía Orchestra Oir.: Seiil Ozawa (34m). BARTOK. BéLA: Quartet de corda n.6, Sz.114. Quartet Alban Berg (29m) FALLA. MANUEL DE: "El sombrero de tres plcos". Frederica von Stade, mezzo·soprano. Orquestra Simlònlca de Pllsburg. Dir.: André Prevln. (39m). MESSIAEN, OUVIER: "Oiseaux exollques•, (Ocells exòtics). Paul Crossley, p1ano. London Slnlonletla. Oir: Esa·Pekka Salonen. (14m). 12:00 GRANS INTEGRAlS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentlcíó óe les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Aguilera 14:00 BUTllETÍ DE NOTÍCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS Ei dia a d~a de 'actualïtrt musical.Realitzat per J<avíer Chawrría. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBlA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS ELS INT~RPRETS CATALANS. l'espaí temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eul~lia Benito. Margarida liadó 11:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 lA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a part1r de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga cardús. 20:00 BUTLLET[ i AGENDA Butlletl de notfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. BRITIEN. BENJAMIN: "Welcome Ode" (Oda de benvinguda}. op. 95. Cors de l'Escola de noies de ta ciutat de Londres. Orquesl!a Simfònica de Londres. Oir.: Richard Hickox. (Bm). WIENIAWSKI. JOSEF: "Andante", segon moviment del Concert per a piano i orquestra op. 20. Setrak. piano. Orquestra Simfònica de la Filharmònica Bàltica. Oir.: Wojciech Rajski. (Sm). RUSSELL, BOB I SIGMAN. CARL: "Crazy he cells me". lndla.Orquestra de Count Basie. (4m). SIBELIUS. JAN: Preludi per a vent i metall. Orquestra Simfònica de Goleborg. Oir.: Neeme Jarvl. (Sm). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Divertimento n. 3, KV 156. Orquestra Pro Arte de Munlc. Dir.: Kurt Redel. (13m). SCHUBERT, FRANZ: Standchen (Serenata) D. 920. Jacquellne Fox. mezzo. BBC Singers. Susan Tomes. plano. Dir.: Jane Glover. (Sm). YOUNG. VICTOR: "Oelilah" Clifford Brown. trompeta. Harold land, saxo tenor. Max Roach, bateria. Richie Powell. piano. George Morrow. contrabaix. (Sm). BRAHMS, JOHANNES: vartaclons sobre una cançó hongaresa. op. 21 n. 2. Julius Katchen, piano. (6m). VALLS. FRANCISCO: "Es un noble, sagrada flrmameoto", villancel Al Ayre Español. Oir.: Eduardo lópez Banzo. (8m). MUSSORGSKI. MODEST: Introducció 1 Polonesa de "Boris Goóunov· (arraníament de Rimski-Korsakov). Orquestra Simfònlca de l'Acadèmia de l'URSS. Oir.: Evgeny Svetlanov. (Sm). CREAMER, HENRY /lAYTON, TURNER: "Way down yonder in New Orleans·. Nlcholas Payton. trompeta. Anthony Wonsey, píano. Reuben Rogers, contrabaix. Adonis Rose, bateria. (7m). DEMERSSEMAN, JULES AUGUSTEBERTHELEMY: Ouo brillant per a flauta i oboè sobre temes cfe "Guillem Tell" de Rossiní. Jean Plerre Rampa!. flauta. Pierre Plerlol, oboè. Royal Philarmonic Orchestra. Oir.: Placido Domingo. (11m). SCHUMANN. ROBERT: "Scherzo", tercer moviment de la Simfonia n.4. op.120. Orquestra Filharmònica de Bertln. D1r•• Wilhelm Furtmngler. Enregistrament fet a Berlin el 14 maig óe 1953. (6m). TOLDRÀ. EDUARD: "As lloríilas dos toxos·, cançó gallej¡a. Victòria dels Angels, soprano. Gonzalo Soriana, piano. \3m). 22:00 BUTllET I AGENDA BuUietl de notícies en conneXió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATAlUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. VERDI, GIUSEPPE: Rèquiem. Julla Varady. Dolora Zajlck. Oennls O'Neill. Martt1 Talvela. Cor i Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Oir.. Romana Gandolfl. Enregistrament ret per Catalunya Mústca el dia 19 de maig de 1989 al Gran Teatre del liceu. (85m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. Selecció I presentació: Alfred Cefaya. 0:30 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant PROGRAMACIÓ DE N IT Repehció dels últ1ms programes 1:30 CAPSA DE MÚSICA RepetiCió del programa emès el mateix dia 4:30 GRANS INTEGRAlS RepeiJCió del programa emès el mate•x dia 5:30 ELS GUSTOS REUNITS Repet1cl6 del programa emès el mateix dia. DISSABTE, 28 Dl JUNY DIL2003 8:00 MATINAl Música per començar el dia que selecciona I presenta Montse Agullera. 10:00 A TOT COR El programa de musica coral realítzal per Marc Canals 1Pere Andreu Jariod. 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vives• 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Burés I Àlex Robles.Repetlcló del programa emès dijOUS passat. 13:00 ElS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que preseuta Carm1na Malagarnga. VIVAlOI, ANTONIO: Concert per a oboè, corda i conhnu, RV 463. Alfredo Bernard101. l'Armonia e l'ln~entione. (10m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Sonata per a piano n.12. op.26. SV!atoslav Richter, piano. Enregistrament fet a Praga,l't de novembre de 1959 (18m). BEBEY. FRANCIS: "Gu1tar Makossa·. tfpica makossa mterpretada amb una forquilla i una ampolla John Wllliams. guitarra. John Etheridge, gurtarra Paul Clarvis. ampolla I djembe. (3m). DVORAK, ANTONIN: Últim moviment de la slmlonla n. 7, op 70. Orquestra del Royal Concertgebouw. Dir.: Nikolaus Harnoncourt. (9m). CERVELLÓ, JORDI: "Fid'l". Angel Jesús Garcia. violi. Manuel Garcia Moranle, piano. (8m) PlJRCELL, HENRY: Simfonia de l'acte quart de "The Falry Oueen". Solistes Barrocs Anglesos. Dir.: John Ellot Gardiner (6m). 14:00 ENTRE ClÀSSICS Resum setmanal de t'actualitat musicai.Reahtzal per Xavier Chawrria 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realrtzat per Jord1 Roura 16:00 RAZZlE DAUlE El teatre musical i els mllS!CaJs ée Broadway a Catalunya Música Rea: lZ3l per J<avíer Salvà. Repe1i<:i6 del PfOOC4-~ emès dilluns passat 17:00 GRANS OBRES Selecció 1presentació a càrrec de 1\!.~ Colomer. BACH, C.Ph.E.: Bs últims solrime111$11!¡ Salvador, cantata de Passió, WQ 233 Barbara Schlick. Greta de Reyghere Catherine PatriasL Chñstoph Préga~ Max van Egmond. Colhljjlum Vocale de Gant. la Pelite Bande. Dir.: S1giswald Kuljken. (120m). BRAHMS, JOHANNES: Quartet ambPWIO n. 2, op. 26. Tamas Vi!sary. Thomas Brandls. Woll¡¡~ Chrlst. Ottomar Borwitzl<y. (50m). 20:03 l 'AUDIOVISUAl Un programa d'Àllll( Gorina. 21:03 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 22:00 SOLISTES l'entrevista conduïda per Joan VI\'~ 23:00 El ClUB 49 La música VISia pels que la penser, la~t; dels compositors catalans. Un prog'1mi realitzat per Raimon Colomer. 0:00 CANÇONS, DE MATINADA les cançons d'avui i de sempre. R~~ per Albert Mallolré RepetiCió db programa emès dimarts passat 1:DO QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? la músice dels últims cent~. compartida amb un convidat Un programa de Carmina Malagarliga. Repetició del programa emès d meo<S passat 2:00 A TOT COR El programa de música coral reaJ;tz1! ¡:!1 Marc Canals i Pere Andreu JariOd. Repetició del programa emès el ma~ dia. 3:00 El GRAN SEGlE El programa de música antigarea!ii!Jtllfl Joan Vives. Repetició del programa !11'.!S el mateix dia. 4:00 CATALUNYA JAU Un programa d'Albert Mallofrê Rellf11Ci6 del programa emès el mateix dfa. 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al meft31. I càrrec de Montse Agullera. Resum~ m1llors programes de la setmanapasS!t DIUMENGE, 29 DE JUNY DEL 2003 6:00 A FONS EL CIClE DE UEO l'espai ternà:oc ~ Catalunya Música. Selecció 1~ Eulàna Benilo Repe1lcló de J'espa¡ t"'ls dimarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa e~ el~ 8:00 MATINAL MúsiCa per començar el dia que selecciona i presenta Montse Agtiiet1 10:00 MAGNIFICAT Et programa de música religioSa Que selecciona i presenta Raimon Coi(I(I'H; PURCELL, HENRY: "An evenillil HJI!r. (Un himne de vespre) Emma Kirkby, soprano. Christophe~ . Hogwood, orgue. Anthony Rooley. ~ Richard campbell, viola da gamba (4 BACH, JOHANN SEBASTIAN: ' ChriSt!ll ~tzel dlesen Tag" (Cristians, gravtu~ dia). cantata B'IN 63. Catherlne Boll, soprano. Chnstopllef Robson, contratenor. Paul Agnew, tenO'> Mlchael George, baix. New LOfl(IOn Consort. Dir.: Philip Píckett. (2fi01). AMNER, JOHN; Variacions pera~ sobre ·o Lord ín Thee· (Oh Se.'!JOI ~· Vós). Oavlcl Price, orgue. (13m). ---- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ~.iNC. FRANCIS: Quatre motets pel ;!:llPS de Nadal. . r,-11!! SL Jolm's COllege de Cambndge. ~~G~l(10m). !<! ~~ 11:11 Et GRAll SEGLE eprograma de múSica ant1ga reallllal per ,j2:l YíltS. I?:¡ àf1 !!'). le ~11 fi¡~ 12:t3 pOOAGRAMA i'!t!Pma de divulgació mus1cal. Guió I ~: Pere Burès 1 Àlex R.J~(Reemissió de programes d'arxlu). 13:00 ElS GUSTOS REUNITS Ulli seleCCió de Montse A¡¡uilera que ¡rese¡t~a Carmina Malagarriga. BOYCE, WILLIAM: Simfonia n. 4. kztemy ol Sl. Martln-ln·the-fields. Dir.: NMlle Marriner. (6m). SCilUMANN, CLARA: Lorelel, lied Barbar.~Bonney, sopra~o. Vladlmlr Ashl:enazy, plano. (2m}. 88\NSTEIN, LEONARD: "Make our garden r¡W (Fes crêixer el nostre jardf), do 'tandlde' (arranjament de John Coor¡liano). .1111~ua sen, violi. Philharmonla Orcheslra. 01c O<vld Zinman. (Sm). TAI!TIIll, GIUSEPPf Concerto grosso n. 3 ¡lllr$Cnpdó de la Sonatl op 1 n. 3). Ens~11ble 415 Dir.: Chlara Banchlni. (9m). !!lAOOIN. AlEXANOER "Danses ~· de l'òpera "El Prfncep lgor·. ~FilharmòniCa sama ra. D1r.. 5l:l.1el fnedmann. (12m). aiDi, JOiiANN SEBASTIAN· Pn mer r:t'Wil!lll de la sonata per a VIola de gr:-..:a,B~N1029 Jt.:ltliSavall, viola de gamba. Ton ~~ ciMci. (Sm). IKIZART. WOlfGANG AMADEUS: ~ IL16. KV 128. ~blemy ol Ancient Mus1c. 01r.: Jaap Sdiròdet (14m). 14:80 ElfTRE ClÀSSICS R&.'111 se1manal de l'actualilat r>JSICiii.Reallllat per Xavier Chavarna. 15:ll5 UNMÓN DE MÚSIQUES R!.lllàat per Jord1 Rou ra 16:0DHIDROGEN 8~rama de les noves músiques 1l!.illat per Albert Reguant. Repetició del P~~ama emès el divendres passat. 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA ll!aiillat per Jaume Radi gales REIMANN, ARIBERT: "Lear'', òpera en dues parts basada en l'obra de William Sil!'.aspeare.llibret de Claus H. ilenr<bero ~flscl1er·Diskau. Kan Helm. Hans ~link. Georg Paskuda. Richard Holm. "ollS Gún!er NOder. David Knutson. fi~ GóiZ. Cor i Orquestra de l'Opera Es:m! de 8ayreul!l. Dir.. Gend Albrecht. !I&¡~ 21:111 CATAlUNYAJAZZ t'lrtogr¡mad'AJbert Mallolré ~ ASSAIG GENERAL 9~oorama documental de Catalunya lü1ca. lKia proposta real 1tz; da per ~Colomer i Joan VIVes 1l1l D'ARA I DESEMPRE lkspa¡ per conèixer els musics nous i ~·-nos amb els clbs1cs de sempre. ~": 1Presentació a c4rrec d'Alfred 111 MUSICA INTIMA l'!S¡i~ tambrlstJc que selecciona 1 ~l'ilarSubirt I:QO JAZZ Al CAVA a~d'avul aCatalunya Música Realllzat 1111 ês ~es Lobo. Repetició del programa !ro dr[ous llassat !:00 MAONIF!CAT ~109rama de música religiosa que ~ 1Presenta Raimon Colomer. \! ió del Program;¡ emès el malelx ~ El GRAll SEGLE ~Rde músiCa anUga realitzat per --- "'!Itt~'!S. epetició del programa emès lXQ¡a 4:00 CATALUNYA JAll. Un programa d'Albert Malloflé. Repetició del programa emès el mateix dia 5:00 NOU PUNT NOU Presentació de les til~mes novetats d1scogràf1ques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. Resum dels millors programes de la setmana passada. DI LLUNS, 30 DE JUNY DEL 2003 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L'espai temàtic de Catalunya Múslca.Seleccló i presentació: Eulàlia Benito. Repetició del programa emès dimecres passat. 7:00 BUTLLETf i AGENDA Butlletf de notícies en connexió amb Calalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins Informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETI i AGENDA Butllell de noticies en conneXió amb Catalunya lnfonmació. A¡¡enóa musical de Catalunya Música 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA Butlleti de nollc1es en conllBJ(ió amb Catalunya Informació. Agenda muSical de Catalunya Mústea. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compos1t0rs de lots els temps. SelecCió i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. CORELLI, ARCANGELO: Concerto grosso en Fa M, op. 6 n. 12. Ensemble 415. Oir.: Chlara Banchini, Jesper Christensen. (11m). SCHUBERT, FRANZ: "Oie schòne Müllerin" (la bella molinera), 0.795. Matthlas Goeme, baríton. Eric Schneider, plano. (71m). HINOEMITH, PAUL: 0Qr Schwanendherer (Concert sobre temes populars) per a viola I petita orquestra (1935). Paul Cortese, viola. Philharmonla Orchestra Oir.: Martyn Brabblns. (29m). BACH, JOHANN SEBASTIAN Suite per a violoncel n. 1, BWV 1007. Yo-Yo Ma (17m). IVES, CHARLES: Simfonia n. 3. Orquestra del Concertgebouw. Oir.: Michael Tllson Thomas. (23m). MILHAUO. OARIUS: Scaramouche. suite per a dos pianos. M. Lourdes i Uuis Pérez Molina. (Sm}. 12:00 GRANS INTEGRALS Realltzat per Ra1mon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les úlltmes novetals diSCogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Aguilera. 14:00 BUnLETI DE NOTÍCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El d1a a dia de l'actualila! musicai.Realilzal per Xavier Chavarria. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Reahtut per Jondi Rou ra 15:30 SO DE COBLA La musica i les aciivitats del món de la cobla. Realitut per Ignasi Pi"ol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX. l'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. HINOEMITH, PAUL: "Música d'estiu" serenata per a vent, op.31. Oulntel de vent Mlchael Thompson. (12m). RAVEL, MAURICE: La Valse, poema coreogràfic. Orquestra Filharmònica de Berlín. Oir.. P1erre Boulez. (14m). PART, ARVO: Mtssa berlmesa. CMstopher Bowers-Broadbelll. orgue. Theatre ot Voices. The Pro Arte S.ngers. D1r Paul Hilrrer. (23m). 17:00 BunLETI I AGENDA Butlleti de noticies en connexiÓ amo Catalunya lnformac ó Agenda musical de Catalunya MirSica. 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació reaiilzada a partir de les petic1ons dels nostres Olents. PresentaCió a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUnLETI I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta P1lar Sublrà. IRELANO, JOHN: Toocata, tercer moviment dei"Concertlno pastorate". La Sintonletta de BournemoulhDir.. George Hurst (4m). PONCE, MANUEL MARIA: Tres cançons mexicanes. Eladlo Scharrón, guitarra. (7m) • BEETHOVEN, LUDWIG VAN : "Allegro•, de la Sonata per a violi I piano n 5. op. 24. "Primavera". Anne·Sophie Mutter, VIOli. Lambert Orlcis. plano. (11m). VIVALOI, ANTONIO Concert per a gUitarra I orquestra, RV 82 (arr.: Emm Pujol). làsztó Szendrey-Karper. Orquestra de Cambra Hoogaresa. Dir.. Vitmos Utral. (11m). SCHUBERT, FRANZ: "An die Sonne" (Al sol), quartet 0.439. Elly Ameling, soprano. Janet Baker. me220. Peter Schre•er, tenor. Oletrich FischerOteskau, baríton. Geratd Moore, plano. (7m). CASSÚ, FRANCESC: FragAncta de violetes. sandana. Cobla Mannada. D1r. Francesc Benitez. (5m). RODGERS, RICHARD I HART. LORENZ: "Líttle giri blue". Keith Jarrett. plano. Gary Peacock. baix. Jack OeJohnette, bateria. (7m). HONEGGER, ARTHUR: "Allegro marcato", tercer movfmenl del Concert per a violoncel. Michal Kanka. Orquestra Simfònica de la Ràdio Txeca a Praga. Oir.: Mario Klemens. (6m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Cinque ...diecL .venti... trenta ..... duet de l'òpera les Noces de Figaro. Cecília Bartoli, mezzo. Bryn Terlel, baixbarflon. Orquestra de f Acadèmia Nac1ona1 de Santa Cecllia. Oir.: Myung-Whun Chung. (3m). COPLANO, AARON: [l¡nzón Cubana. Orquestra de la Ràdio del Sudoest d'Alemanya. Kaiserslautern. Oir: Kbus Arp. (7m). TXAIKOVSKI, PlOTR ILITX: Tercer moviment de la Stm!Oill3 n. 4, oç. 36. Orquestra Simfònrca de Londres. Oir.. lgor Marltevi!X. (6m). SCHUBERT, FRANZ: Dos valsos. D. 146 Alice Ader, piano. (Sm). SIBELIUS, JAN: "El cigne de Tuonela", op.22n.2. Orquestra Simfònica de Boslon. Otr : Colin Oavis. (10m). ROOGERSIHART: "Biue Moon·. La Locomotora Negra (Sm). STRAUSS. JOHANN(II):: Diaris dol mati, vals op. 279. Orquestra de l'Opera de Vrena Oir.: Peter Fafk. (10m). 22:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de notfcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA LUTOSLAWSKL Doble concert per a oboè, arpa i orquestra. MAHLER: S1mloma n. 5. Oisa Englisll. oboè. Magdalena Barrera, arpa. Orquestra Simfònica de Ban:elona 1 Nacional de Call!lunya. Oir: Juniehi HtrOkamL CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dta 16 de març del 2001 a fAud1ton de Barcelona. Temporada OBC 2000/2001. (131m). 0:00 NOCTURN Mús1ca per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels irltims programes 1:00 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès et malelx dia 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMARTS, 1 DE JUUOL DEL 2003 7:00 BUTLLETf I AGENDA BuUieti de notíCies en connexió amb Catllunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL MúsiCa per començar el dia presentada per Joan Vrves. RecuU d'obres breus. Inclou butlletins ·~lormabus i agendes musiCals 8:00 BUnlETI f AGENDA Butlletí de noticies "n connexió amb Catalunya InformaCió. Agenda musical de catalunya Musica 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BtJTLLETI I AGENDA BuUietf de noticies en connexló amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de lots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. SARASATE, PABLODE: Aires bohemis, op. 20. Anne-Sophie Mutter, VIOH. Orquestra Nacional de frança. Oir.. Seljl Ozawa. (Sm) BRUCKNER, ANTON: Simfonia n. 4 "Romàntica". Orquestra Alharmònlca de Munlc. Oir.: Serg1u Cellbrdache. Enregistrament fet a Munic el16 d'octubre de 1988. (79m). GRANADOS. ENRIC: La maia y el ruiseñor. Natalre Dessav. soprano. Orquestra Simfònica de Berlin. Dir.: Michaet Schónwandt. (&m). RAMEAU. JEAN PHIUPPE: Gastar 1 PòUux. suite mstrumental. Orquestra del Segle XVIII. Otr.: frans BrGggen. (34m). BRAHMS. JOHANNES; Tno amb Clarinet. op.114. Karl Lelster. Tamas Véls.lry. Otlomar Borw1lll<y. (25m). BUXTEHUOE, DIETRICH: "Canlale Oom1no·. cantata BuxWV 12. Solistes vocals. The Amstendam Baroque Orchestra Oir.. Ton Koopman. (8m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Ra1mon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de fes últimes novetats discogràfiques aparegudes al mence1, a ~rrec do Montse Agullera. 14:00 BUTLLETI OE NOTfCIES 14:04 ENTRE ClÀSSICS El dia a d1a de l'actualitat musical.Realitzat per Xavier Chavarrfa 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SD DE COBLA La música lles act1VIIa1s del món de la cobla Realitzat per Ignasi Piñot. mi s- .....,.,=a ~ ...., ~- 224 ~ :::i. "'"' S' a e; g ca s;¡- E 7 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA à .... = ... ~ e ..., =· ;§. 224 ei! s . ...., ¡;y a S.l ~~ ..........et 8 16:05 A FONS El CICLE DE UEO. l 'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benrto ZEMLINSKI, ALEXANOER : Cançons de valsos sobre cants populars de ta toscana de Ferdmand Gregorovius, Op. 6. Barbara Bonney, soprano. Anne Sofie von OHer, mezzo. Cord Garben, piano. (Sm). BRAHMS, JOHANNES: Oues cançons amb viola. op. 91. Heten Walfs, contralt Geolfrey Parsons, piano. Cecil Aronowitz. viola. (13m). BRITTEN, BENJAMIN Cançons de Cabaret. Delia Jones, meuo-soprano. Steuart Bedtord, plano. (15m) KREUTZER, CONRADIN: Cinc lleder. Peter Schreler, tenor. Thomas Hans, plano. {14m). 17:00 BUTLLETII AGENDA Butlletl de notrcles on connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya MusiCa. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Vtctòria Palma que presenta Pilar Subu1 VERDI, GtUSEPPE: Música de ballet de ·oon Carlos"• Orquestra Nacional de l'Opera de Monte· Cario. Dir.: Antonío de Alme1da (16m). RAKHMANINOV, SEAGUEI: OaiSI8S, op. 38 n. 3. Ruth laredo, plano. (2m). PURCELL, HENRY: "Saul and the WIICh ot Endor", cançó de "In gullty nlght", lnclosa a la banda sonora del ftlm "Enoland. my England" Jennlfer Smith, soprano. Paul Agnew, tenor. David Thomasm baix. Solistes Barrocs Anglesos. Oir.: John Ellot PARISHICARMICHAEL: "Slardust" Big Band Jazz. Harry Conntck, Jr., veu i plano. (Sm). ARNOLO, MALCOLM Sonatina per a flauta, op. 19. The Nash Ensemble. (7m). IVES, CHARLES Central Park in the dark. Jove Orquestra Nacional de Catalunya. Dir.: Ernest Martfnez·lzquierdo. Enregistrament fet per Catalunya Música et dia 17 de setembre det 2000, a I'AudHor1 de Barcelona. CONCERTS OE LA JONC. (Sm). BOISMORTIER, JOSEPH BODIN DE: "Prelude·Lentement", de la Suite per a flauta de bec, llaüt i viola de gamba. op. 35 n. 6. Bernhard Bóhm. Jiirgen Hübscher. Achim We¡gel. (3m). VtVALDI, ANTONJO: "Allegro non molto", primer moviment del Concert per a violoncel en M1 b M, RV 408. Christlne Busch, violi. Roel 01etttens. Violoncel . Richter Van der Meer, violoncel 11. Ensemble Explorations. Dir.: Roel Ol~ttlens (4m). MUSICA CELTA: "L'adéu a Oban de Donald MacLean". Roy Gullane. Phil Smillle. Jaln Maclnnes. Ross Kennedy. Oougle Maclean. (4m). ELGAR, EOWARD: "lo dansa·, primer fragment de les ·escenes de les Terres Altes Bavareses•, op. 27. Richard Markham. plano. The Clty ol Birmlngham Symphony Chorus. Oir.. Slmon Halsey (4m). STRAVINSKI, JGOR "Circus Polka" (Polka del circ). Orquestra de la Suisse Romande. Dir.: Neeme Jarvi. (4m). CORELLI, ARCANGELO: Concerto grosso en Fa M. op. 6 n. 6. L:Europa Galante. Oir.: Fablo Biondi. (12m). JONESI KAHN: "li Had to be you• (Hav1es de ser tu). Conjunt instrument!!. Harry Connick. Jr., veu. (3m). BRAHMS, JOHANNES: Primer moviment del QUintet de corda n. 2, op. 111. Quartet Hagen. Gérard Caussé, viola . (13m). ALBENIZ, ISAAC: Pavana capritx, Op. 12. Alícia de Larrocha, piano. (4m). 22:00 BUnLETI i AGENDA BuUietr de noticies en connexló amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATAlUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. OBRES de GIACOMO PUCCINI, GIUSEPPE VEROl, UMBERTO GJOROANO, AMILCARE PONCHIELLI i PAOLO TOST!.: Selecció d'àries I cançons. Jaume Aragall, tenor. Vicens Sardinera, barlton. Amparo Garcia, piano. CONCERT enregistr.rt per Catalunya Música el dia 4 d'agost de 1993 a l'Església Parroquial de Torroella de Montgñ. Xlii FESTIVAL INTERNACIONAL DE MÚSICA. Obres de PUCCINI, VEROl, GIOROANO, PONCHIELU, VEROl, entre d'altres. (107m}. 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últíms programes 1:00 CAPSA DE MÚSICA Repetidó del programa emès el mateix dia 4:00 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMECRES, 2 DE JULIOL DEL2003 7:00 BUTllETf I AGENDA Bullletr da notlcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETÍ i AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAl (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Müsiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Pi~ol. GLAZUNOV, ALEXANOER: Vals de concert n. 1, op. 47. Orquestra Simfònica de Bamberg. Dir.. Neeme Jarvi. (9m). RAVEL, MAURICE: Oafms I Cloe, simfonia coreogràfica. Cor de la Ràdlo de Berlin. Orquestra Alharmònica de Berlin. Oir.: Pterre Boulez. (57m). BLANCAFORT, MANUEL: Notes d'antany. Solfa Puche, plano. (14m). GADE, NIELS: Elverskud, op. 30. Eva Johansson. Anne Gjevang. Paul Elming. Cor i Orquestra Simfònica de Ja Ràdio Nacional Danesa. Dir.: Omitri Kltaienko. (47m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Concert per a violoncel en Oo M, Hob. Vllb:1 Hidemi Suzuki, violoncel. La Pellte Bande. Oir.: Siglswald KUJiken. (23m). PACHELBEL, JOHANN· "Singet dem Herrn·. •Jauchzet Golf alie Lande", motets. Cantus Cólln. Oir. Konrad Junghanet. (9m) 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de tes últ1mes novetats discogràfiques aparegudes at mercat, a càrrec de Montse Agullera 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLASSICS Et dia a dia de t'actualitat musicai.Reafitzat per Xavier Chavarna 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SD DE COBLA La música llos activltals del món de la cobla Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS BLANC t NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.l 'espai temàtic de Catalunya Mlisica.Seleccló I presentació: Eulàlia Benito. BUSONI, FERRUCIO: Fantasia Contrappunllslica. Geolfrey Douglas Madge, piano. (28m). BRAHMS, JOHANNES: Balades op. 1O. Emd GUIIels. piano. {23m). 17:00 BUTUETII AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació Agenda musical de Catalunya Müsica 17:05 LA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a partir de les pet1c1ons dels nostres oients. Presentació a càrrec d'OI¡¡a Cardus. 20:00 BUTLLETII AGENDA Butlfetl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musicat de Catalunya Música 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VIctòria Palma que presenta Pilar Sublrà. GERSHWIN, GEORGE: "Promenade (Walking the Dog)" (Passeig, passejant el gos). Arranjament de Stanley Sllverman. Orquestra Simlònlca de Londres. Oir.: Erlc Stern. (2m). KALINNIKOV, VASILY SERGEYEVICH· "Andante Commodamente", segon moviment de Ja Simfonia n. 1. Orquestra Simfònica de l'Acadèmia de l'Estat de l'URSS. Oir.: Evgueni Svetlanov. (Sm). TELEMANN. GEORG PHIUPP: Sonata Met0d1ca en La M, op. 13. Boston Museum Tno. (9m). ALFONS XEl SAVI: "la mora de Borja", "la mujer de lérida" (Danses medievals espanyoles). Eduardo Panlagua Group. (6m). GOROON: "Unforgettable" Nat King Cote Natatie Cole. M1ke Lang i Michaet Melvom. piano. (4m). MENOELSSOHN, FELIX: 'Andante". primer moviment de la Simfonia n. 3, op. 56 ·escocesa•. Orquestra Alharmòntca de Londres. Oir.: Semyon Bychkov. (15m). GINASTERA. AlBERTO: Danzas argentlnas, op. 2. Suzanne Husson, piano. (Sm). PUCCINt, GIOACCHINO: "O mlo babbino caro•, àrla de l'òpera "Giannl Sch!cchl". Andrca Rost, soprano. Royal Phllarmonic Orchestra. Oir.: Charles Mackerras. (3m). CORELLI, ARCANGELO: Sonata a trio en rem. op. 2 n. 2. Quartet Porcell (Sm). ANONIM: laurindinha (Cançó tradicional). Oulce Pontes. (4m). PROKOFIEV, SERGUEI: Romeu I Julleta, suite n. 3, op. 101. Orquestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme Jarv1. (18m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS ·~ Oei". fragment de la M1ssadela Coronació, KV 317. Oonna Brown. soprano. G3CIIinll!f Kantorel. Bach·Cotlegium Swtgart or Hetmulh Rilling. (6m). "Two tune med¡ey·. Mel Tomé i Cleo Laine, cantants.-Cotjn musical di~it per John OankNOrlll. 1!.!; BARTOK, B LA: "Andante tranqu~·: segon moVIment del Concert pera-.idíi orquestra n. 2, Sz 112. Dénes Kovacs. Orquestra Simfònallt Budapest. Oir.: Ervin lukacs. (9m~ 22:00 BUTLLETi I AGENDA Butlletí de notlctes en conneldó amb Catalunya Informació. Agenda musical li! Catalunya Música. 22:1O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres d'ARCANGELOCORELU, FRANÇOIS COYPERIN, ANTONIO VIVAUII ARNOLO SCHONBERG I EDUARD TOLORA.: Selecció d'obres Edmon Carlíer. violoncel. Sebastl!!l Walnler, violoncel. Orquestla de Ca!TI)I¡ Relat del Conservatori de Brusel.les CONCERT enregistrat per Calaluit¡a Música el dta 27 de juliol del2002 a l'Auditori Pau Casals. XXIIè FtSTI'/Al INTERNACIONAL DE MÚSICA "PAU CASALS" 2002. (84m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia PROGRAMACIÓ DE Nn Repetició dels ültims prograllltS 1:00 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès e: mai!fa 4:00 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès~ IIWb dia. 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetlcló del programa emès el matliX dia. DUOUS, 3 Dl JULIOL DEL 2003 7:00 BUTLLETI i AGENDA BuUJetl de notTcles en connwil6 amb Catalunya Informació. Agendam111Jçal~ Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia prese¡rt¡ll per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou buH!etins informatius i agernjeS musicals. 8:00 BUnt.ETf i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda ti1"Maidl Catalunya Música. 8:06 MATINAL (segona hora dd programa). 9:00 BUTLLETI i AGENDA ButlleU de noticies en connwó d catalunya Informació. Aqenda 11l~ 01 Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contraslats i de compositors de tots els temps ~· presentació a càrrec d"Jgnasl PiOOl MANFREOiNI, FRANCESCO. ~net~~ n. grosso, op.3n. 12. Virtuosl dl Praga. Oir.: Chantai \VIii<r'· (9m). ALBENIZ, ISAAC: Suite Ibèria. u,t¡¡elil ,1 Claudio Arrau. piano. (35m). . BEETHOVEN, LUDWIG VAN: S¡m!QI'Il Sad!o1' op. 93. Orquestra Simfònica SWRde • Baden i Frelburg. Oir.: Miohael G~ (25m). LALO, EOOUARO: Concert per all1l ¡¡ orquestra, op. 20. Thomas Christlan, violi. Orquestra ile Ràdio de ta WDR. Olr~ Stefan PrtM (25m). PROKOFJEV, SERGUEI: El Fdl ballet op. 46. Bl- ---- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Jq-;~¡ ~NaciOnal Escocesa Oor.: Neeme kll.(34m). )"":~ I'U.A-1.0805. HEITOR: COOCilrt per a ~a rpe~la orquestra ~'ti!O Ye¡¡es. guitana. Orquestra ~a de londres. Oor.: Garcia liMI!O- {19m). WffAT, GEORG Sonata per a VIOli I baix .(5;_ (ll('ji)G. 'llit: r. lici i ()e l talli! NYA trroon Baroque. Oir. Charles Medlam. •11l'nl. ttOO GRANS INTEGRALS R!44Ual per Raimon Colomer. 13:110 HOU PUNT NOU ~ntació de les últimes novetats di;coçràliQues aparegudes al mercat. a p de Monlse Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE ClÀSSICS ad~ adia de l'actualitat muslcai.Realltzat p!f xavier Chavarrla. t5:00 UN MÓN OEMOSIQUES Rlalltlat per Jordi Rou ra 15:30 SO OE COBLA la mtlslca i les activitats del món de la cobla Realitzat per Ignasi Pinal. tUS AFONS lfS VEUS DEL SEGLE l'espai temàtic de Cilaluny.¡ Musica. Selecció I presentació: fl.lil¡;¡&mto lm.tr Güra 17:11 BUTLLETII AGENDA L;l!'.i de notiàes en connexió amb Ci¡!¡;cy¡ Informació. Agenda mus1cal de CC.nyaM;Jsoca 111i lA TARDA DE l'OIENT ~ realilzada a partir de les ~dels nostres oients. Presentació 1c:mc 1f01Qa Gardús, 2l:t8 BUTllfli I AGENDA S::tl::i de noticies en connel<ló amb :;¡¡¡u¡fi lnloJIDació. Agenda musical de Caial>Jil)'a Musa 21:10 ELS GUSTOS REUNITS lka seleoció de Victòna Palma que ff!Sel\1a Ptla¡ Sublrà StliOBERT, FRANZ: Obertura de "l'arpa IIICalrtada" D. 644. SlaaiSkape!le Oiesden. Oir.: Wllll Blskmky. (10m). SVENDSEN, JOHAN: Romança per a vloH, 11P 26. K!n~SIIIrto. violf. Conjunt de Cambra ili I'Acallemy or St Martln·ln·the-Flelds. (lm). oossu. scon: ·swrlchback". "Be¡OOII lhe looking gtass". (7m). UOZART. WOLFGANG AMADEUS: "Fin mliJndatvino"ària de l'òpera "Don ~. Sínoo l<!eifttsrde. bar"on. Orquestra ~'lliQruca de BerUn. Oir~ Ctaudoo ~'!lellt fet a Berlín. el31 de islclblede 1998. (1m). SC!l:AsiH. AlEXANOER: "Allegro·, primer ~del Concert per a piano op. 20. i'!!: .la:lioi1Sll. Deutsches Symphonie· ~ Bertín. Dir~ Vladimir Ashkenazy. ~"En oammel vals" (vals ¡,':(). (2ni). WORA!t ANTONIN: Rondó op. 94. ~ !Wna¡, violoncel. Orquestra ~~~Praga. Dir~ Charles ~ ~rras. (Sm). ~:'Vaiver", tango.. R Allla, veu. (3m). ~DSml, ANTONIO: Primer moviment de Sllnlflllla en ReM 'La Caça•. Conoerto K61n. (Sm). ~IN, FRANÇOIS: "Le rosslgnol en ~Airan]ament de Manel Camp 1 Mo~). ~ M~. Manel Camp. pianos. :~ AHTONIN Obertura Hussite, ~~mfònica de londres. Dir.: - .est (14m). WEILL, KURT: "Mack lhe knife". Ute Lemper. Sinfometta RIAS de Berlin. Oir.: JOhn Mauceri. (Sm). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "Largo", 2n mov. del COncert per a clavecl, BWV1056 (versió piano). Hae-won Chang, piano. Camerata Cassovia. Oir.: Robert Stanko\ISI<y. (3m). TXAIKOVSKI, PIOTR lliCH: "Un cor solitari" Isaac Stern. violi. Orquestra Simfònica de Columbla. (3m). BRITTEN. BENJAMIN: Fuga, moviment final de la guia d'orquestra per a joves. Orquestra Filharmònica de londres. Oir~ Adrian Boult. (3m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: Vuit variacions sobre el tema "Une flèvre brulanle" de l'òpera "Richard Coeur de llon" de Grt!try, WoO 72. Rudolf Buchblnder. plano. (Sm). ELLINGTON. DUKE: Angelica. John Coltrane: saxofon. Jimmy Garrison: baix Elvln Jones: bateria. (6m). 22:00 BUTLL.ETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya lnformacoò. Agenda musical de Catalunya Música. 22:1O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. OBRES de JOAOUÍM HOMS. BENET CASABLANCAS, MARIA TERESA PELEGRI. JOAN AlBERT AMARG0S i SALVADOR BROTONS; Música per a sis Orquestra de Cambra Teatre LUure. Oir.: Josep Pons. Enregostrament fet per Catalunya Música el dia 31 d'octubre de 1989 al centre Cultural de la Caixa de PenSions. IV MOSTRA CATALANA DE MÚSICA CONTEMPORÀNIA. (123m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:00 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 GRANS INTEGRALS RepetlcJó del programa emès el mateix dia. 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIVENDRIS, 4 DE JUUOL DEL 2003 7:00 BUTLL.ETI I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives Recull d'obres breus. Inclou butllehns informabus i agendes musicals 8:00 BUTLL.ETII AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Musica 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUnLETf I AGENDA Butlletí de notfcles en connexió amb Catalunya tnrormaclò. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA OE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i dé compositors de tols els temps. Selecclól presentació a càrrec d'Ignasi Plñol. BRITIEN, BENJAMIN: Solrées muslcales, op 9. Orquestra Filharmònica de londres. Oir.: Adrian Boull (10m). FAURE, GABRIEL Tres cançons op. 5. Gérard Souzay, baríton (op. 5. n. 1). Bly Amenng. soprano (op.5. n 2. 3). Dalton Baldwm. piano. (11m). MAHLER, GUSTAV: Slmfollla n. Sen do sOSbngut menor. Orquestra Alharmònlca de Berlin. ()lr Simon Ratlle. (12m). MENOELSSOHN, fELIX: Tno amb piano op.49. Trio &<lux Ans. (29m). BACH. CARL PHILIPP EMANUEL· Simlonia n. 2. Wq 182 n. 2. "Simlonles d'Hamburg·. Orquestra de Cambra Franz liSZ1 Oor.: Janos Rolla. (12m). PDULENC. FRANCIS: Glòria, per a soprano. cor I orquestra Kathleen Battle. Cor del FestiVal de Tanglewood. Orquestra Simfònica de Boston. Dir.: SaiJI Ozawa. (24m) 12:00 GRANS INTEGRALS Realllzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetals cllscogràliques aparégudes al mercat, a càrrec de Manisa Agullera. 14:00 BUTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE ClÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicai.Realilzat per Xavier Chavania 15:00 UN MON DE MOSIQUES Realitzat per Jordi Rou ra. 15:30 SO DE COBLA La música i les actoVItals del mOn de la cobla. Realolzat per Ignasi Pinot. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espal tematic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Benito. Daniel Ugorio 17:00 BUTUETI I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda Musical da Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE l 'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUnL.ETi I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda mus1ca1de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà SCRJABIN, ALEXANDER: Preludi I nocturn, op. 9 ( per a la m~ esquerra). Joaquln Achlicarro. plano. (8m). BOCCHERINI. LUIGI Simfonia op. 21 n. 5, G 497 Oeutsche Kammerakademre Neuss. Oir.: Johannes Gont:zl<i (13m). ROSSI NI. GIOACCHINO Obertura de "Gulllem Tell". Orquestra Simlòmca de Budapest Olt~ Adam Fischer. {12m). GERSHWIN, GEORGE: "Soon·. Bob Cooper Quartat. (Sm). PRÉVERT: "Les leullles mortes•. Juliette Gréco Andrê Popp i la seva orquestra. (4m). RASPALL EliSABET: "Els teus ulls són transparents'. Elisabet Raspall, piano Chns HiQII•ns. contrabaix. {3m). ANONIM: Yo soy Guajlra. havanera Uuba Maria Hevia. (2m). VIVALDI, ANTONIO: Concert per a violi op. 4 n. 1, RV 383a. Simon Standage. The English Concert. Olr.: Trevor Pinnock. (Sm). SATIE. ERIC: Sonatina burocràtica. Yu]f Takahashi, plano. (4m). WILUAMS. JOHN Elegia per a violoncel I orquestra. Yo-Yo Ma. violoncel Recordino Arts Orchestra de Los Ange1es. Oir.~ John Wllllams (6m) GERARD. PHIUPPE: "When the world 1vas young" stan Getz, saxo tenor. Gary Burton, vibràfon. Steve Swalfow. baix. Roy Haynes. bateria Enreo1strament fel el13 de novembre de 1966 a ta Sala Pleyel de Paris. (6m). TXAIKOVSKI. PIOTR ILITJC Tres dances del ballet "El Trencanous·. Els 24 violoncels de "The Londeon ceuo Sound" (formació creada el1993 amb els violoncels de 4 grans orquestres de londres). ()lr.. Geoffrey Símon (8m). CASTELLO. OARIO: Sonata COOCilrtant n. 2. L'Europa Galante. (6m). FAURE. GABRIEL: Nocturn per a piano n. 4, op. 36. Paul Crossley, plano. (Sm). SALO. CONRAD: "Els ocellets el canten·, sardana. La Pronc1pal de la Bisbal (5m). Amanecer. Conjunt inslrumenlal llderat per Carlos Nuncz. The Chieftalns. (5m). 22:00 BUTLLETII AGENDA Butil et! de noticies en connèxló amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de GIACOMO MEYERBEER. MALVINA GARRIGUES, CARL LOEWE i RICHARD WAGNER.: Sele«ió d'obres. Gwyneth Jones. Geoffrey Parsons. piano. CONCERT enreg•strat per Catalunya MúSÍCa el dia 4 de febrer de 1'393 al Gran Teatre del Liceu. RECITAL GWYNETH JONES. (155m). 0:00 NOCTURN Mlislca per acabar el d'oa. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:00 CAPSA DE MÚSICA Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia DISSABTI, 5 DE JULIOL DIL 2003 8:00 MATINAL Música per començar el d1a que selecciona I presenta Montse Agullera. 10:00 ATOT COR El programa de mlislca coral realitzat per Marc Canals 1Pere Andreu Jariod. 11:00 El GRAN SEGLE El progra,.,~ de música antiga realitzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de dlvulj¡ació musical. GUIÓ i realització: Pere Surés i Alex Robles 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse AQu•lera que presenta Carmina MalagarriQa. ANONIM: "Aux marches du palals• (A les escales del palau). cançó. Le Poème Harmonique Oir.: Vincent Oumestre. (4m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: "Allegro mo1\o". últim moviment del Quartet de corda. op. 59 n. 3. Quartet Takacs. (Sm). UTOLFF. HENRY: SCherzo del Concert Simfònic n. 4. Cristina Ortlz, piano. Royal Phllharmonic OrcheS1ra Dir.: Moshe Atzmon. (7m). STRAUSS. JOHANN: Polca del molinet, op. S7 Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: Carlos Kleiber. (3m). TÀRREGA, FRANCESC: las dos hermanitas. Cartes Trepat, guotarra. (3m). XOSTAKOVITX. DMITRI: Vals de la suite de la pelllcula "La muntanya d'or·. op. 30a Nicotal Stepanov. guitarra hawarana. ¡;;¡ -= i» ~ e ¡¡;g' ;¡· 224 ~ ... :::::l. !::::1. ~ ;r ;¡ ..... ........ ¡¡¡:;;" 9 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Orquestra Simfònica del M10osteri de Cunura de rURSS. Oir.: Gennady Rozlldestvenski. (Sm). FAURÉ. GABRIEL: "Berceuse·. op. 16 per a oboè i arpa (origonal per a vloff i poano). Lajo$ Lencsós. obOè. Go~le Herbert. arpa (3m). BACH, CARL PHILIPP EMMANUEL: Simfonoa per a corda n. 1. WQ 1S2. The English Concert. Dir.: Trevor Pmnock (12m). BIBER. HEINRICH IGNAZ FRANZ VON Kyrie i Glona de la Mossa Al.leluia, a 36. Gradus ad Parnassum. Concerto Palatino. Choratschola der Wtener Hofburgtcapelle. Oir. Konrad Junghanel. (1Om). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musicai.Realotzal per Xavoer Chavama. 15:05 UN MON DE MÚSIQUES Realluat per Jordt Roura 16:00 HIDROGEN El programa de les noves musiques. Re<~litzat per Albert Reguant. 17:00 GRANS OBRES Sei'!CC i ' presentació a càrrec de Raomon Colomer. FRANCI<, CÉSAR: "Les Béab1udes" (Les Benaurances). LoUise letlrun. Jane Serbi~. Na:hafle Stutzmann. David Rendalt M¡rceJ Vanaud Françots Loup. Cor de Radio France. Nouvel Orthestre Philllarmomqoe. Oir.: ArminJordan. (120m). a~ = .... a ...!;! oo:=, .., ¡;;¡· 224 ~ -. ¡;;:;· so a ..., = ~- ~ ¡¡;;- ... ¡;; 10 TXAil<OVSKI, PIOTR ltiTX: Trio amb p.ano, op 50 I. Pertman. v. Asl'lkenazy. L. Harrell (SOm). 20:00 MÚSICA INTIMA L:espai cambristoe Q"e selecciona i presenta P•l3r Sulllrà. 21:00 L'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gonna 22:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 23:00 RAZZLE DAZZLE El teatre musical f els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realitzat per xavier Salvà 0:00 EL CLUB 49 la música vista pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa realitza! per Raimon Colomer 1:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofrê. 2:00 JAZZ AL CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música Realitzat per Carles Lobo. 3:00 A TOT COR El programa de musoca coral realitzat per Mart canals i Pere Andreu Jarlod. Repetocoó del programa emès el mateiX dia. 4 DO El GRAN SEGLE El programa de musica anloga realotlat per Joan Vrvf"' Repetociò del programa emés el mateox d:a 5:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofrê. Repelocoó del programa emès el mateiX dia. DIUMENGE, 6 DE JUUOL DEL 2003 6:00 A FONS El CICLE DE UEO. L'espai temàllc de Catalunya Musica Selecció i presentació: Eulàlia Benlto. Repetició de l'espai emès dimarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte. 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Agullera. 10:00 MAGNIFICAT Et programa de musica religiosa que selecciona i presenta Raomon Colomer. BRUC H. MAX:"Jubilale. Amen", op. 3. Cheryl Studer. soprano. Ambroslan Singers. Orquestra Slmfòmca de Londres. 01r.: lon Matin. (4m). OUSAPlN. PASCAl: Rèquiem (s), per a cor i instruments de vent Cor de cambra Accent us. Ensembte Ars Nova. Oir.: Laurence Eouilbey. (24m). TUNOER. FRAtiZ; "Eln teste Burg ist unser Gott" (El nostre Déu és una fortalesa). Oebotah Yorll, Susan Hamillon, sopranos. Daniel Tay!or conuarenor. Jan Kobow. tenor. Peter Kooy, baix. Collegium Vocale. Oir; Plliftppe Herreweghe. (12m). BARBER, SAMUEl: Agnus Dei. CDI}'don Singers. Oir· Matthew Besi. (10m). 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de mústca antiga realitzat per Joan VtVeS 12:03 PENTAGRAMA Progmma de divulgació !"usicai. Guió i realització: Pere Surés I Alex Robles. 13:00 EtS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguilera que presenta carmina Malagarriga. MENOELSSOHN, FELIX: Simfonia per a corda n. 10. Orqueslra de Cambra Anglesa. Dir.: William Boughton. (7m). USZT. FRANZ: IJmmòbil nenúfar. lied. Margaret Prioe. soprano. Cyprien Katsans, piano. (4m). DE MURCIA. SANTIAGO DE: Zarambeques i Canarios, dues danses barroques. Paul o·oette. guitarra barroca. Andrew Lawrence·King. arpa i salteri. Pedro Estevan. percussió. Pal O'Brien. St:eYe Player. guitarres barroques. (11m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Allegro maestoso", 1r mov. del Concert per a flauta n.1. K.313. Emmanuel Pahud, flauta. Orq~tra Filharmònica de Belfín. Oir: Claudio Abbado. (9m). SCHUBERT. FRANZ: Sonata per a violí i piano, o 384. Gidon Kremer. lliofi. OJeg Ma¡senberg, piano. (13m). WALTON, WlWAM: The three Sisters. Academy ol Sl Martin-in·the·Relds. Dir.: Nevllle Marriner. (Sm). 14:00 ENTRE CLASSICS Resum setmanal de t'actualitat musical. Realitzat per Xavier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguanl 17:00 UNA TARDA A L'ÒPERA Realitzat per Jaume Radlgales BELUNI. VINCENZO: "I Capuleti e i Montecchi". Agnes Baltsa. Edita Gruberova. Gwynne Howell. Oano Ralan1i. Royal Opera Chorus. Orquestra del RoyaJ Opera House, Covent Garden. Oor: Riccardo Muti. (130m). 20:00 MÚSICA INTIMA l.:espa1 cambr!stic que selecciona i presenta Pilar Subirà. 21:00 l'AUDIOVISUAL Un progmma d'Àlex Gorina 22:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 23:00 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i 111s musicals de Broadway a catalunya Música. Realitzat per xavier S_alvà. 0:00 QUI TE POR DEL SEGLE XX? La música dels últims cent anys, compartida amb un convidat. Un programa de Carmina Mala¡¡arriga. 1:00 CANÇONS. DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallotré 2:00 JAZZ AL CAVA El jazz d'avui a Calalunya Música. Realitzat per Cartes Lobo. 3:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. Repetició del programa emès el mateix dia. 4:00 EL GRAN SEGLE El programa de musoca antiga realitzat per Joan Vrves Repehció del programa emès el mateox doa. 5:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. Repei!Ció del programa emès el mateix doa. DILLUNS, 7 DE JUUOL DEL 2003 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.L:espal temàtic de Catalunya Música .Selecció i presentació: Eulàlia Benlto. Repetició del programa emès dimecres passat. 7:00 BUTLLETI I AGENDA Bullletf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informattus I agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETI I AGENDA BuUieti de noticies en connexoó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música • 9:07 CAPSA DE MUSICA Mú~iques d'eshls contrastats i de composolors de tots els temps. Selecció i presenlació a càrrec d'Ignasi Ptñol. PUGNANI, GAETANO: Obertura n. 1• Ensemble L'Astrée. (13m). HAYON, FRANZ JOSEPH: Simfonia n 101. "El rellotge" Academy ol St. Martin-rn·the·flelds. Otr.: Nevllle Marriner. (29m). JANACEK, LEOS: Concertino per a plano, dos violins, viola, clarinet, trompa t fagol. Vlkloria Postnikova. Solistes de l'Orquestra de Paris. Ofr. · Guennadi Rozhdcstvenskl. (18m). VAUGHAN WILUAMS, RALPH: Simfonia n. 7, simfonia "Ant~rtlca" Catherine Bott. soprano. Cors f Orquestra Simfònica de Londres. Oir. Bryden Thomson. (41m). GRIEG, EOVARD: Danses camperoles noruegues, op. 72. Gerhard Oppttz, plano. (40m). STAMITZ. CARL: Simfonia concertant per a vtoll i viola en Re M. Rochard Frieman. Roger Best. London Festival Orchestra. Oor.; Ross Pople. (17m) 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Ratmon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les ultomes novetats discogrifoques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agu:lera 14:00 BUTLLETI DE NOTíCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El doa a dta de l'actualitat musocai.Realitzat per xavier Chavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Plnol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS DEL SEGLE XX. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benilo. XOSTAKÒVITX, DMITRI: Quintet amb plano en sol m.• op. 57. Mtroslav Langer. ptano. Quarte! Tallch. (29m). LI GET!. GYORGY; Lux aeterna Cor de la NDR, Hamburg. Oir.' Helmut Franz. (Sm). HONEGGER, ARTHUR: "PastD!alo'~ poema simfònic. Orquestra Simfònoca de ta Rào;o 01 BaViera. Oir_ Charles Ouloit (8m1 GLASS. PHILIP: "The photograpW 'A Gentleman's ~onour· lvoca!). l:! 17:00 BUnLETi l AGENDA BuUletf de notK;ies en connexió !t:'b Catalunya Informació. Agenda lli.'Sr;! 2 Catalunya Músoca. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partJrdtt~ peticions dels nostres oients. Pre!lr!l:! a C<1rrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI i AGENDA ButlleU de nolfcies en connex~o a1'b Catalunya Informació, Agenda mw.t~ Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Vlctòría Palma q111 presenta Pilar Subinl SCARLATTI,OOMENICO: Sonall K:.ll Chrlstian Zacharias. (Sm). SCHUBERT, FRANZ: "Erlkònig" (8 ràél ells), 0.32S. Dietrich Rscher·Oieskau, bariton GR Moore. poano. (4m). JOMMELLI. NICCOLO: Simfonia ~l saltiri, corda i clavecl, en Sol M. Kar1-Heinz Schickhaus. Orques\!1 O! Cambra de Munic. Oir~ Hans St!:!l::at (Sm). HOLST, GUSTAV: "Júprter",dell~'il planetes", op. 32. Orquestra de la BBC. Oir.: Andrnlio! (Sm). SCHONBERG. ARNOLO: "Geortlsll.t Kónog•. de la tercera pan de:'S "Gurrelieder·. Cor del Festival de Tanglewood. ()-,.10 Simfònica de Boston. Otr; 5et¡i 017Jl (Sm). RUERA, JOSEP MARIA· Medi!adó. Xavier Relats, flauta. Jorlli Masó,~ (4m). LOTII, ANTONI O: Moralltà d'Ulli pa The Consort ol Musicl<e. Oir.: M:t:.'!f Rooley. (6m). BACH, C.PH.E: "Largo·. segon m~1 ·1 del Concert per a ctaveel I cordes. Wq29. Ton Koopman. clavecl. Orqueslra llml d'Amsterdam. (Sm). POULENC, FRANCIS: "Domill4! llelis',r Glòria. Cheryl Studer. soprano. Orquestra Simfònica de Londres. Dir; lon fm. (4m). HARBURG/ARLEN: "Over the rairJii Aretha Franklin. (3m). HANDEL GEORG FRIEORICH: ~:r a flauta de bec i clavocèmbal ensdr.l 1 n. 2, HWV 360. Michala Petri. Kerth Jarret!. (7m~ HINDEMITH. PAUL: "Rnale 1921'1! Kammermusik n. 1, op. 24 n. 1. Orquestra Royal C()flQjrtgeb<x.'l tt Ricardo Chailly. (6m). MENOELSSOHN, FELIX: R()11131U!!C paraules, llibre Vil op. 85. Luba Edhna. piano. (14m). KORNGOLO, ERICH WOLfGANj Straussiana. Orquestra Bruckner de Unz. Odlf' • Richtl!r. (7m). MERULA. TAROUINIO: "Ciaectlill . Hespèrion XXIOtr.: Jordi Sava11 tl1 BACALOW, LUIS: Tema de la bdlldil sonora de la pel.lfcula "11 PosbnO' '6 cartero de Pablo Neruda). (3m). , 1 HAYDN, FRANZ JOSEPH: "l.·hnuet ·~ Cassació per a llaOt i coróa, Hob I~ ~ 1 n. 1). Jakob Undberg, lfaüt. Nils·Enk ~ Lars Brolln. viola. Olot larsson. (4m). 22:00 BUnLETÍ I AGENDA ButlleU de noticies en connextO Catalunya InformaCió. Agenda lli catalunya Música 4 !,;., --- '-!:. PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Ztll ns CONCfRTS DE CATALUNYA MCA :\O'JK: Sunfollia n. 8. CHARPENTIER: ... lit . ;¡;¡:~ "* O!.'Qt 1t ~t : Je-;n, per asolisles. cor i orquestra. 1 :,.~cant per a un vell poble, op. ~~ pe1 a dobje cor 1orquestra. ~~<a ft!l. soprano. Ehsabeth VIlaplana. ~,..,.....'10 Momsertat Pi. mezzo. Jordi t¡¡¡ng.'3S. renor. Enric Martini!Z· rs·;na.'li, baiX Delegació del Barcelonès ii ~ ftEC. Orquestra Stmlònlca de 6òUkJr~ 1Nacional de Catalunya. D1r.: Sa•ndor Blotoos. ~tramen! ret per Catalunya Música ~{Q21 de juny de 2001 a l'Auditori de Saroe~. TEMPORADA OBC 200011. f!STADE LA MÚSICA. (1 16m). lli NDCTIJRN Màs!Ca per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT 9. Rl!lllició de1s únlms programes 1:10 CAPSA DE MÚSICA Rl1-!lció !Ml programa emès el mateix di!. 4.011 GIWIS INTEGRALS ~16 del programa emès el mateix t• 1:10 ns GUSTOS REUNITS P.:¡.;t~CIÓ del programa emès el mateix DIMAIIrS, I DE JUUOL Dl12003 1• 8UTUETII AGENDA ~ oe not1oes en connexió amb ~ ln!ormació. Agenda musical de fn\.."1Y3 MUsica l!i IIATlNAl bica per començar et d~a presentada ~.llanlfiVeS Recull d'obres breus. ·m. f¡¡,;qe¡,ns informatius i agendes '.llt2ÍS l.t) 8UTLLETf I AGENDA S.;;tti de noticies en connexió amb \.;lllllll¡a Informació Agenda musical de Cl!a~l)ya Música. ~ MATINAL (Segona hora del lf\\ltlml), t DO 8UntETII AGENDA ~.t~~ da noticies en connexió amb Yl.tlllfa Informació. Agenda musical de ~,a Música. CAPSA DE MÚSICA I~ d'estils contrastats i de u:~~:1!11s de lots els temps. Selecció I ~6 acàrrec d'Ignasi Plnot. &.l~ELLI. GIOVANNI: Jubllate Deo m 11!'.-.sl!na, ~ .\lollt!'mdl. Instrumentistes-amics del ~ ~1. Dor: John Eliot Gard1ner. ·r. i!Fi.'BIS. JOfW<NES: "Va nacions sobre 11 -0eJoseph Haydn", op.56a. ~ FIDlarmOOc:a de Berlín. Oir.. . Hamoncourt. (18m). =.SKI.I.IOOEST: 'Ouadres d'una ~ ()zubenko. piano. (33m). ~ KECTOR: la infantesa de Crist sacra ~~voo Ottet Gl!les Cachemallle. · 1tii!, "Dill!i. Juies Bastm. Anthony a~n. Cor Monteverdl. Orquestra ~I de Uó. Dir.: John Eliot Gardlner. ~iaiUS,JAN·fmpromptu per a 117·'111ta de conta ~ Simfòmca de Gothenburg. Dir.: "-'"-Jàrvl (Bm). 1 t'Oli G~s INTEGRALS ~~pe¡ Raimon Colomer HOU PUNT NOU . ~de les úijimes novetats ~~uesaparegudes al mercat, a ontse Al,¡ ullera. 14 ~ BIJTt.LETI OE NOTICIES o:e e::E~SS ICS 1 :"t,r · de 1attualotlt musicai.Realitzat --- ·~Ctia·.-arri¡¡ . 15 00 UN MÓN DE MÚSIQUES ReahJZal ptr Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les acllvrtaiS del món de la cobla ReaHJZat per Ignasi Piñol. 16:05 AFONS EL CICLE DE UEO. L'espai temàtic de Catalunya Mús1ca Selecció i presentació: Eulalia Bemto. SPOHR, LUDWIG: Sis l1eder per a baríton amb acompanyament de vlolf i piano. op. 154. Dietrich Ascher·Dieskau, baríton. Hartmut Hòll, plano. Dmitry Sitkovetsky, violí. (15m). RAKHMANINDV, SERGEI: Sis cançons, op. 4. Ellsabeth SOderstròm, soprano. Vladimlr Ashkenazy, piano. (18m). GRIEG. EOVARD: Cançons i balades, op. Hakan Hagegard, baríton. Warren Jones. (17m). 17:00 BUTLLETII AGENDA Butllctf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació realitzada a partJr de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletí de notfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Calillunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una seletcló de Victòria Palma que presenta Pilar Sub1rà. LISZT, FRANZ: "Allegro maestoso•. primer mov1ment del Concert per a piano i orquestra n. 1. Claudio Arrau. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: Colin Davis. (6m). SIEGEL. CORKY: lnsecurity. Quartet de corda West End Corky Siegel, harmònica, plano i veu. Frank Donaldson, tabla. (7m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "Oer Friede selt mit dir" (Que la pau sigui amb tu), cantata BWV 158. Mathlas Goerne, baríton. Cor Bach de Salzburg. Camerata Academioa de Salzburg. Dir.: Roger Norrlngton. (10m). SCHÜTZ, HEINRICH: Magnificat, SWV 468. Schütz·Akademle. Dir~ Howard Arman. (10m). VIVALOI, ANTONIO: Concert de cambra RV 103. Marion Verbruggen, flauta de bec. Paul Goodwin, oboè. Oennls Godbum, fagal John Toll, clavicèmbal. (10m). ZAMFIR, Gheorghe: 'Biack rose·. Gheorghe Zamfir, flauta de Pan; Orq. dirigida per Harry van Hoof. (4m). BURKE I VAN HEUSEN: "Here·s a rainy day". Cecil Payne, flauta. Harold Mabem, piano. John Webber, contrabaix. Joe Farnsworth, bateria. Enregistrament fet a Chicago. el 19 d'agost del2000. (8m). BAX, ARNOLD: "Allegro maestoso". tercer moviment de la Simfonia n.l. Orquestra Alharmònica de Londres. Oir.: Bryden Thomson. (9m). STRAYHORN Lush Ufe. Chick Corea. plano. (Sm). ROSSINI, GIOACCHINO: "Nacqui all'affanno · Non piu mesta", de La Cenerentola. Agnes Balisa. Orqueslla de la Ràdio de Munte. Dir.: Helnz Wallberg. (6m). PROKOFIEV, SERGUEI: Suite de l'amor de les tres taronges. Orquestra Alharmònica de Los Angeles. Oir.: M.T. Thomas. (16m). HARRISON. GEORGE: "Something". Sarah Vaughan. veu. Orquestra. (4m). RODRIGO. JOAQUIN: Zarabanda lejana. Orquestra Simfòni<:a de Madnd. 01r • Alltooi Ros Marbà. (6m). 22:00 8UT\.LETII AGENDA BuUieti de noticies en connex1ó amb Catalunya Informació. Agenda mus1ca1 de Catalunya Música. 22;10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya OBRES de MAURICE DURUFLÉ, fRANCIS POULENC, PAUL HINDEMITH, ALBERTO GRAU, JOHANNES BRAHMS.. SeleCC1ó d'obres. Guillem Martí i Be mat V1vancos. plano. Cor Madrigal. Oir.: M1rela Barrera. CONCERT enregistrat per Catalunya Música el dia 7 de juny de 1997 als Escolapis de Diputació, de Barcelona. Obres de DURUFLt PDULENC, HINDEMITH, GRAU i BRAHMS. (58m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:00 CAPSA DE MÚSICA Repeticló del programa emès el mateix dia. 4:00 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès et mateix dia. 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Reptlició del programa emès el mateix d1a. DIMECRES, 9 DE JUUOL DR2003 7:00 BUT\.LETI i AGENDA Butlteti de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda muSical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el d.a presentada per Joan V'IVes. Recull d'obres breus Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical do Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 8UTLLETII AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya lntormació. Agenda musical de Catalunya Música.• 9:07 CAPSA DE MUSICA Mústques d'estils contrastats i de composrtors de tots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Pi~oi. STRAUSS, RICHARD: Don Joan, poema s1mfònrc op. 20. Orquestra Alharmònoca de Berlin. 011.. Riccardo Muti. (19m). VIVES. AMADEU: "Bohemlos". sarsuela en un acte. Maria Bayo. Luos Lima. Santiago Jerico Cartos hvarez. Rosa Malls Ysas. Maria José Manos Isabel Monar. Alfonso Echevenfa. Emiho 5anchez. Cor PolofòniC de la Umvers1dad de La Laguna, amb la col.taboracfó de la coral'Reyes Bartlet", de Puerto de ta Cruz. 01questra Simfònica de Tenerife. Oor.: Antoni Ros Marbà. (43m). HAYDN. fRANZJOSEPH: Simfonia n. 45. 'Els adéus". L'Estre Armonlco. Dir.: Derek Solomons. (32m}. RODRIGO, JOAQUIN: Concert p3Storal per a flauta i orquestra. Jennifer Stinton, flauta. Orquestra de Cambra Escocesa Oir.: Steuart Bedford. (25m). CHAUSSON, ERNEST: Concert per a violi. piano 1quartet de corda, op. 21. ltzhak Perlman, Violi. Jorge Bolet. plano. Quartet Julliard. (40m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon COlomer. -\. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats d1scogràliques ap:~regudes al mercat. a càrrec de Montse Aguifera. 14:00 BUT\.LETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'acruar1ta! musica Real11Zat per xavter Cl¡¡warria . 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES ReahJZat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música 1les activitats del món de la cobla Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 AFONS BLANC I NEGRE LA MÚSICA PER A PIANO.L'espallem~tlc de Catalunya Música.Seleccló i presentació: Eulàlia Benito. HAYDN, FRANZ JOSEPH: Sonata per a plano n. 8. Hob. XVI:S. Walid Akl. (9m). HAHN, REYNALDO: Concert per a plano I orquestra en Mi M. Stephen Coombs, plano. Orquestra Slmlònlca Escocesa BBC. Oir.: Jean·Yves Ossonce. (28m). TXAIKOVSKI, PIOTR IUTX: Tres peces per a piano, op.9. M1khaH Pletnev. {13m). 17:00 BUT\.LETI I AGENDA Butlleti de noticies en connexió amb Catalun~a lnformacoó Agenda musical de Catalunya Música 17:05 LA TARDA DE L'OIENT Programació reaiiJZada a partJr de les peticions dels nostres 01ents Presentació a carrec d'Olga Cardús. 20:00 BUT\.LETII AGENDA Butlletl de notíc1es en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VICtòria Palma que presenta Pilar Sub1rà BOCCHERINI, LUIGI: Últim moviment del dlvertJment n. 5 en La M. Plccolo Concerto de Viena. (4m). MUSSORGSKI, MODEST: Una nit a la muntanya pelada. Gran Orquestra Simfònica de la RTV de l'URSS. Dir.: Vladfmir Fedosselev. (12m). SCHUBERT, FRANZ Ungeduld, I An die Muslk. dos heder. FriiZ Wunderflch. tenor Hubert Glesen, plano (6m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: Simfonia en Oo M. KV 35. The Academy or Ancient Music. Dir_ Jaap Schròder. (Sm). FUCIK. JULIUS: 'Marxa Herzegovina·, op. 235. Orquestra Filharmònica Txeca. Oir~ Vàelav Neumann. (3m). JOPUN. SCOTI: 'Elrte Syncopations" I Salonistl (3m). DELIBES, LtO: "PozzocatJ~ i 'Seguici de Bacchus· de la Suite del ballet Sílvia. New Philbarmonoa Orehestra. Dir~ Charles Mackerras. (Sm). BERG. AL BAN: • Allegro; Adagio", llon mov1ment del Concert per a v1oU i orquestra "A la memòria d'un angel·. Pinchas Zukerman, violí. Orquestra Somfònlca de Londres. Dir.: Pierre Boulez. (16m). fALLA, MANUEL DE: Dansa rilllal del Ioc, de "El Amor Bru¡o•. Orquestra Simfònica de Pltsburg. Dir.: André Prevln. (4m). HINDfMITH, PAUL: Amor I PSique (obertura de ballel). Oueensland Symphony Orchestra Brisbane. Dir.: Werner Andreas Albert (7m). STRAUSS. JOHANN (!1}: Vals "Amor g1tano·. Orquestra Johann Strauss de Viena. Dir.: Wili Boskovski. (6m). WEBER. CARL MARIA VON: "Andante con moto. Adagio". segon moviment del ....., ~ ...= ~ 3 ~' ~· 224 -. ,.., :s. ..., ¡;;¡e; ...., = ¡;¡· ;.¡ s- - = 11 ,\ ..., : ...= ~ 5I ¡:;;' ¡¡¡- 224 ~ ~· S" 5I f;¡; ~ Q S' = .... 12 Concertmo per a trompa 1orquestra. op. 45 Hermann Baumann, trompa. Orquestra de la Gewandhaus de LeiPZJil D•t: Kurt Masur. (6m). MONTSALVATGE, XAVIER: "Allegro con bno· La gmesta", primer mOVIment de lesTres postals tl·luminades. Orquestra Naetonal de cambra d'Andorra. D~r. Gerard Claret. (4m). BELL! NI, VINCENZO: "Ah, rendetemí la speme ... Qui la voce sua soave· ~ria de l'Opera "I Puntanl". Maria Callas, soprano. Orquestra Simfònica de la RAl de Milà. Dir.: A. Slmonetlo. (7m). BOCCHERINI, LUIGI: "Pastorale", del Quintet per a corda I guitarra n. 4. G. 448 "Fandango". Quartet Artarla. Richard Savlno. (6m). 22:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletí de notrcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. MAHLER. GUSTAV: Simfonia n. 9. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Oir: Franz·Pauf Decker. CONCERT enregistrat per catalunya Mús1ca el dla 20 de febrer de 1999 al Palau de la MúsiCa catalana de Barcelona. TEMPORADA 199811999 (120.m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels últims programes 1:00 CAPSA OE MÚSICA RepetiCió del programa emès el mateix dia 4:00 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DI.IOUS, 10 DE JULIOL DEL 2003 7:00 BUTLLET( I AGENDA Butlletr de noticies en connexló amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MAT1NAL Mas lea per començar el dia presentada per Joan VIVes. Recull d'obres breus Inclou butlletins Informatius i agendes musicals 8:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de n01icies en conneoo amb catalunya InformaCió. Agenda musiCal de catalunya Música. 8:06 MAT1NAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLETf I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya InformaCió. Agenda musical de Catalunya MúsJCa 9:07 CAPSA OE MÚSICA Músrques d"esllls contrastats i de compositors de tots ets temps. Selecció i presentació a ~rrec d'Ignasi Pillo!. BACH. JOHANN S€BAST1AN: Obertura (Suite) per a orquestra n. 1, BWV 1066. Acadèmia de Música Antiga de Blirffn. (26m). LISZT. FRANZ: Concert per a plano 1 orquestra n. 1. Làzar Berman. Orquestra Simfòmca de Viena. Dir.: Cario Marta Glullnl. (20m). ZELENKA, JAN DISMAS: Requlem, per a solistes, cor I orquestra; Z 46. Jana Jor¡asova, soprano. Orahomira Orobkova, contralt. Mlroslav Kopp, tenor. Cor i Orquestra Alharmònlca Txeca. Dir.: Vaclav Neumann. (27m). PONCHIELLI, AMILCARE: Oansa de les hores. extreta de La G1oconda PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA Orquestra FilharmòniCa de Berlin. D1r.: Herbert von KarajaJL (llm). SCHUBERT, FRANZ: Quartet de corda n.15, op.161 , 0.887. e Quartet Hagen. (SOm). ENESCO, GEORGES: Rapsódia romanesa op. 11 n. 2. Orquestra Filharmònica BBC. Oir.: Gennady Rozhdestvenskí. (14m). MARCELLO, BENEDETTO: Concerto 11 a cinque op 1, en ml m Sonatorl de la Gloiosa Marca (9m). 12:00 GRANS INTEGRALS Reafitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETÍ OE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a d1a de l'actualitat musicai.Realltzat per l<a'lier Chavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA La música i les activitats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS LES VEUS OEL SEGLE. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eu~lia Benito. lleana Cotrubu 17:00 BUTLLETÍ i AGENDA Butlletí de noticies en connex1ó amb catalunya InformaCió Agenda musical de catalunya Música 17:05 LA TARDA OE l 'OIENT Programació realitzada a partu de les peticions dels nostres oients. Presentació a ~rrec d'Olga cardús. 20:00 BUTUETf i AGENDA Butlleü de notlciBs en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música. 20:1O ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subirà. ZEMUNSKI. ALEXANDER: Cançons de valsos sobre cants populars de la toscana de Ferdinand Gregorovius, Op. 6. Barbara Bonne_y, soprano. Anne Solia von Oller, m~o. Cord Garben, plano. (Sm). SAINT-SAENS, CAMILLE: El rossinyol lla rosa. Natalle Dessay, soprano. Orquestra Simfònica de Berlín. Dir.: Michael Schónwandl (4m). MARCABRUN: L'autrier jost'una sebissa. Clemencic Consort Dir.: René Clemeneic. (5m). STRAYHORN: lush Ufe. ChJCk Corea. pJano (Sm). GLUCK, CHRISTOPH WILUBALO: "Che faró senza Euridice", d'Oñeo ed Eundice Jeenifer l.armore. Orquestra Nacional GaJ.Jesa. Oir.: Cario Rizzi. (5m). IRELAND, JOHN; "A london Overture" (Una obertura londinenca}. Orquestra Simfònica de Londres. Dir.: John BarbiroUí. (12m). BEETHOVEN. LUDWIG VAN: "Largheno·. 2n mov. del Concert per a violi. op.61 . Gidon Kremer, VIoli. Orquestra de cambra d'Europa. Dir.: Nil<olaus Harnoncourt. (9m). TARREGA, FRANCESC: Somni. David Rusell. guitarra. (6m). SERRA. JOAQUIM: "Romantíca". Orquestra Simfònica del Vallès. Dir.: Salvador Brotons. (4m). GOMEZ CRESPO: "Norteña•. Gòran SO!Iscller, guitarra. (4m). GRIEG. EOVARD: "Allegro molto", primer moviment de la Simfonia en Oo. Orquestra Simfònica de Góteboro Dir.. Okko Kamu. (14m). HOTiffiRRE: *Le plalntif', roncleau. de la Surte 111, en Sol M ( 1lel Primer Uibre de peces per a flauta travessera i altres Instruments). Wílbert Hazelzet, flauta travessera. Jaap Ter llnden, viola de gamba. Konrad Junghanel. borba Jacques Ogg, Clavecl. (4m). SIEGEL. CORKY: "Fihsko's Oream• (El somni da Filisko). Quartet de corda West End. Corlly Siegef, harmòn1ca. Frank Oonaldson, tabla. (5m). BRUCKNER, ANTON· Tercer moviment de la simfonia n. 4. en Mi b M. "Romànhca". Orquestra del Royal Concertgebouw d'Amsterdam. D~r Nikolaus Harnoncourt. (11m). TURINA. JOAQU[N: Fandanguillo, op. 36. Juhan Bream. guitarra (5m) 22:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de nollcles en connexió amb catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 22:1O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de JEAN·BAPTISTE LULLY, JOHANN SEBASTIAN BACH. GEORG MUFFAT i GEORG FRIEDRICH HANDEL.: Selecció d'obres. Le Concert des Natlons. Oir.: Jordi Savall. CONCERT enregistrat per catalunya Música el dia 2 de març de 1999 al Palau de la Música Catalana. LA SUITE FRANCESA EN L"EUROPA MUSICAL. (107m). 0:00 NOCTURN MúSica per ae1bar et dJa. PROGRAMACfÓ DE NIT Repe!ICiO dels ultlms programes 1:00 CAPSA DE MUSICA Repetició df programa emès el mateix dl3. 4:00 GRANS INTEGRALS RepetiCió del programa emès el mateix dla. 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIVINDRIS, 11 DE .IULIOL DEL 2003 7:00 BUTlLETf I AGENDA ButlleU de notrcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presentada per Joan VIves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETf I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda mus1cal de catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTLLET( I AGENDA Butlletf de notícles en GOnnex1ó amb catalunya Informació. Agenda musícaf de Ca!alunya Música 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compos1tors de tots ets temps Selecció i presentació a ~rrec d'Ignasi P1ftol. DVORAK, ANTONIN: Suite Txeca. op. 39. Orquestra Stmfòmca de Detroit. Oir.: AntaI Doratl. (23m). SAMMARTINI, GIUSEPPE: Concert per a flauta de bec, corda f continu en Fa M. Frans Brüggen, flauta de bec. Concentus Musicus de Viena. Dir.: Fans Brúggen i Nlkolaus Harnoncourt. (14m). SCHUBERT, FRANZ: 'Viatge d'Hivern", clcle de lleder D. 911. Thomas Hampson, barllon. Wolfgang Sawalllsch, piano. (70m). MONTSALVATGE, XAVIER· Tres postals ll.fuminades Orquestra de Cambra de l'Empordà Oir.: Cartes Coll. (1Om). TORELL!, GIUSEPPE: Concerto a 4, en forma de Pastoral pel Santíssim Nadal, op. 8 n.6. Conjunt de vent de l'Orquestra Fílharmòmca de Berlin. Oie Herbe:¡ ~ ~ Karajan. (10m). BEETHOVEN, LUDWIGVAH:V~[l!!¡ orquestra de corda del ouartet!l!~t 16, op. 135. Orquestra Filhatmòrnca de Ví:la O!: Leonard Bernstem. (31m) 12:00 GRANS llflEGRAtS Realitzat per Raimon Colomer 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes 110Y<:t.s discogràfiques aparegudes aJ 1'1~¡ ~rrec de Montse Aguile¡a 14:00 BUTUET! OE NOTíCIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a óla de l'actualitat musicaJ.R¡¡,ot:l! per Xavier Chavarrla. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música i tes activitats del moo de~ cobla. Realitzat per Ignasi P1ñol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATAlANS.l'!Sflll temàtic de Catalunya Música ~ledó1 presentació: Eulàlia Benrto. Cor Vlvafdl. Petits CantM de Cità!)~ 17:00 BUTLLETI I AGENDA BuUieti de notfc:es en conllBI6ó~'llll Catalunya Informació. Agenda mm 11! catalunya Músfca. 17:05 LA TARDA OE l 'OIENT Programació reahtzada a panr ell les peticions dels nostres oleJlls. f'resi:Six a ~ d'Olga Gardüs. 20:00 BUTLLETI I AGEHDA Butlletí de noticies en COMellila':b catalunya Informació. Agenda mmti catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de II"JCtòlia Pal"'a QC! presenta Pilar Subirà RIMSKI·KORSAKOV, NICOLAt ll ~ de neu. suite. Orquestra Nacional Escooesa. ()¡die~~ Jàrvi. (13m). SCHUMANN, ROBERT: PapUions. o¡¡l Fabienne Jacquino~ plano. (14m). TELEMANN, GEORGPHIUPP; "'KDJM: heillger Gelst• (Vine Esperit Salli}.~ Susanna Gorzny, soprano. Toblas Hammer, balx. Cor i Orquestra BarriiCI!I! Magdeburg. Oir.: Lolhar Hennig (8mf IRELAND, JOHN: Preludi en M; b. Eric Parkin, plano. (5m). PUCCINI, GIACOMO; "Senza ma!ll."ll'èf Suor Angeflca. Kírl Te Kanawa Orquestra $Jml6ritad! londres. Dir.: Myung-Whun Cli'JIJQ.'.~ LISZT. FRANZ: Nocturn n. 3. de!s ~ d'Amor. Oaníel Barenboim. pianO. ISm~ BACH. CARL PHIUPP EMNiUR: ~ de la Simfonia en doM. Wq IHSU Orquestra de cambra ·canl'!liW Emanuel Bach". Oir; Har'.mul "J!tÒ!l (4m). MASSENET, JULES: Sv.te d.J li~ Orquestra Filharmònica de Hooil K~ Dir.: Kenneth Jean. (tom). . • ~ BRAHMS. JOHANNES: ·~~ moviment del Concert per a pl31'0 1 orquestra n. 1, op. 15. Gfenn Gould, piano. Orquestra Rlharmònlea de Nova York Diddo Bemstein. (14m). TOLDRÀ, EDUARD: SOl iXEI1l. sar~l Cobla Sant Jordi. Dir.: Jordtltó~ lió FAURE, FAURE: Vals de la Suite . rioMta 56. Phllharmonla Orchestra. Dir.: ca •• Glulin1. (3m). GERSHWIN, GEORGE: "The ¡n¡n~ Barbara HendñckS, can~ Ka!J3l ¡¡51 Labèque, pianos. (Sm). TXAIKOVSf(f, PIOTR IUTX ~ Ot: . op.31. Orquestra Simfònica de lond~ André Previn. (10m). m ---- 1ll PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ztjll81lllLETf I AGENDA ~de !llllicieS en connexró amb ~Informació. Agenda musrcal de ~~lúsiea tt1l asCONCERTS DE CATALUNYA rJSICA /';lse1'!ll pe! Alfred Celaya. ~de GIUSEPPE VEROl. GEORGE$ Ï!zR JESÚS GURIDI. WOLFGANG 1J1,10fUS MOZART. GIOACCHINO I!OSSINl.: Selecció d'obres. i;liJs Al-.o¡¡ez. barilon. Cari os Chausson. ~·Joan Pons. bariton Orquestra ~de Barcelona I Nacional de C¡i¡lunya. Drr.: Mathias Aeschbacher fr;l9istrament fet per Catalunya Música ~dól 27 de ¡ullol de i 999 a I'Audrtorl dels ~ns del Cestell de Perelada. TRES aARITONS. (136m). t00 HOCTURN ~lllb per atabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT ~tti6 (!els úlüm.s programes 1:00 CAPSA DE MUSICA F.!~etoó del programa emès el mate!~ lla dl GRANS INTEGRALS F!oe!lCiódef programa emès el mateix Iii. stl ELSGUSTOS REUNITS ~del programa emês el mateix Iii. DISSAII'f, 12 Dl 'UU OL Dll.2003 dl 11Al1HAI. ».sa per començar el dia que !èecxiJr.a 1presenta Montse Agullera. U ATOT COR Br;u;rama de muSica coral realitzat per '':ltCW.~s l Pere Andreu Jariod, 11;88 El BRAN SEGLE Bprnorama de música anbga realitzat per .ll!nVNes ItO! PENTAGRAMA ?!ogr¡ma dedivulgació musical. Guió I 'llllzlci6: Pere Buré$ I Àlex Robles. 1~00 ELS GUSTOS REUNITS UIIS!leccló de Montse Agullera que ¡r¡s;¡¡ta Carmilla Malagarrlga. l!lEHJ<A, JAN DISMAS Primer moviment rllhs&nroniaa 8. lfuldamento. Dir.: Paul Dombtecht .~). IIAYOO, FRAIJZ JDSEPH: Fantasta en Do r Hob. XV11:4. /bj Brendel. (6m). !?l~I.IS. JOHANNES: Primer moviment dlltO!Wt per avioli I violoncel, "Doble ~·09.102. ':'~(':mer, -.iolí. Clemens Hagen. ~ Om1Jestra del Royal ~-Dir~ Nrkolaus ~(18m). ~·· GIOACCHINO "La promesa•. ~ ii!USicRs n. 1. !; ~ sopraoo, Grallam Johnson. 1. ). :'~ WOlffiANG AMADEUS: Rondó 1 • orquestra, K.514. ~~pe¡ H. Jeurissen). linrs;;;¡Greer, trompa natural. Orquestra ~ Phrlharmonla Dir.: Nrcholas 1.(4m). ~DE, DIETRICH: "Jcsu meines ~l.eben·. cantata Buxwv 62. ¡111 YOCals. Cor de nens de Hannover. llll!~rdam Baroque Orchestra. Dir.: Sl.lfl: man. (Sm). ~jSAENS, CAMILLE: •odeleHe" por a CQ¡¡~fl!uestJa, op.162. ~Patts la~ova. flauta. Conjunt Orquestral "~ • O¡r Jean-Jacques Kantorow. 1 ;1:111 EiiTRE CLÀSSICS .~mana! de l'actualitat 15:15 UNM'r1per X;av1er Chavarna. ~ NOE MUSIQUES ~rdrRoura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguanl 17:00 GRANS OBRES Selecció i presentaCió a càrrec de Raimon Colomer. HAHN, REYNALOO: Ciboutette, opereta en tres actes. Mady Mesplé. José Van Dam. N'rcolai Gedda. Coleffe Alhot-Lugaz. Frençols Le Roux. Jean-christophe Benort. Erisemble Chorat Jean laforge. Orquestra Filharmònica de Monte·Carlo. Dir.: Cyril Dlederrch. (i i 5m). KRENEK, ERNST: Simfonia n. 2, op. 12. Orquestra Filharmònica de ta Ràdio de Hannover. Dir.: Takao Uklgaya. (56m). 20:00 MÚSICA fNTIMA l'espai cambnslic que selecciona i presenta Pilar Sublro, 21:00 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Àlex Gorina. 22:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofré. 23:00 RAZZlE DAZZLE Et teatre musical i els musicats de Broadway a Catalunya Música Realitzat per Xavier Salvà 0:00 El CLUB 49 la música vista pels que la pensen; la veu dels compositors catalans. Un programa realitzat per Raimon Colomer. 1:00 CANÇONS, DE MATINADA les cançons d'avui i de sempre. Realitzat per Albert Mallofré 2:00 JAZZ Al CAVA El lm d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Cartes lobo 3:00 A TOT COR El programa de música coral realitzat per Marc Canats i Pere Andreu Jariod. Repetició del programa emès el mateix dia 4:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vrves. Repetició del programa emès el malelx dia 5:00 CATALUNYA JAZZ Un prog111ma d'Albert Mallolr~. RepetlcíO del programa emès el mateix dia DIUMINGE, 13 DE JULIOL DIL 2003 6:00 A FONS EL CICLE DE UEO. L'espai temàtic de Catalunya Música. Selecció I presentació: Eulàlia Benlto. Repetició de l'espai emès dimarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissabte. 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona i presenta Montse Agullera. 10:00 MAGNIFICAT El programa de músrca reliQiosa que seleccrona i presenta Raimon Colomer. MARENZIO, LUCA: "laudate Oominum• a 8. Capella Sanet• Michaelís. Oir.: Erik van Neve!. (4m). BACH, J. M.: "Wre liebnch sine! aul den Bergen die FOsse der Boten• (Com són d'encantadors a la muntanya els peus defs missatgers), canlata pel quart diumenge d'Advent i per la festtvilat de Sant Joan. Ingrid SchmilhOsen. soprano. Klaus Mertens. baiK. Rhelnlsche Kantorei. Das Klelne Konzert. Dir.: Hermann Max. (1 0m). CLERAMBAULT, LOUJS·NICOLAS: Salve Regina, antlfona a la Santa Verge. Gérard Lesno. contratenor. Mart< Padmore, tenor. Josep-Miquel Ramon i Monzó, baix. 11 Semlnario Muslcale. (13m) MOZART. WOLFGANG AMADEUS: ·vespres solemnes de confessor". KY.339. Oonna Brown. soprano. Ciaudia Schubert, contralt Marcus Ullmann, tenor. Klaus H3ger, baix. G3chrnher Kantorel. BachColleglum Stuttgart. Oir.: Helmuth Rilling. (26m). 11:00 EL GRAN SEGlE El programa de música antiga realitzat per Joan V¡yes 12:03 PENTAGRAMA Programa de diWigació musical. Guió 1 realització: Pere Durés i Àlex Robles. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agurlera que presenta Carmina Malagarriga. COPLAND, AARON: Brlly The Kid (Brlly et nen), extractes. Orquestra de Cambra Saint Paul. Oir~ Hugh Wolff. (t im). SCHUBERT, FRANZ: Adagio, "Nocturn", Op. post.148, 0 897 Trio Beaux Arts. (11m). HEINICHEN, JOHANN DAVID: Concerto grosso (Concert de Oresden}, S. 232. Musica Antlqua de Colònia. Dir.: Relnhard Goebel. (8m). STRAUSS, JOHANN: Carrera, polka ràpida, op. 200. Orquestra Filharmònica de Viena. Oir.: Riccardo Muti. (3m). NIELSEN, CARL: Primer moviment simlonia n. 4, "l'inextingible". Orquestra de la Ràdio Nacional Danesa Oir.: Ull Schirmer. (12m). VIVALOI. ANTONIO: "Doppo un'orrrda procena·. ària de Griselda. Cecdia Bartoll, mezzosoprano. 11 Gtardrno Armonico. Oir; Giovanni Antonini. (4m). FAURE. GABRIEl: Berceuse. op 16. Anne-Sophre Muller. violi. Orquestra filharmònica de Vrena. Oir· Ja mes Levrne. (4m). 14:00 ENTRE CLÀSSICS Resum setmanal de l'actualitat musical.Realitzat per l<avier Chavarria. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 16:00 HIDROGEN El programa de les noves musiques. Realitzat per Albert Reguant. 17:00 UNA TARDA A l 'OPERA Realilzat per Jaume Radigales. WALTON, WILLIAM: Trollus and Cresslda, òpera en tres actes. Janet Baker. Richard C@ssllly. Gerald English. Benjamln Luxon. Ellzabeth Balnbridge. Royal Opera Chorus. Orquestra de la Royal Opera House Dir.: lawrence Foster. (126m). 20:00 MÚSICA INTIMA t.: espai cambrlslic que selecciona i presenta P1lar Sublrà. 21:00 l 'AUDIOVISUAL Un programa d'Àlex Gorina. 22:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallofrd. 23:00 RAZZlE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realrtlat per xavier Salva 0:00 QUI TE POR DEL SEGLE XX? la mus rea dels ú~íms cent anys. compartida amb un convidat Un programa de Carmrna Malagarriga. 1:00 CANÇONS, DE MAnNADA Les cançons d'avui 1 de sempre. Realitzat per Albert Mallolré 2:00 JAZZ Al CAVA El jaZZ d'avui a catalunya Música. Realitzat per Carles lobo. 3:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. Repetició del programa emès el mateuc dia 4:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat por Joan Vives. Repehcló del proorama emès el mateix dia. 5:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. Repetició del programa emès el mateix dia, DILLUNS, 14 DE JULIOL DEL 2003 6:00 A FONS BLANC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PIANO.t:espai temàtiC de Catalunya Música Selecçió i presentació: Eulàlia Benrto. Repetrcró del prograna emès dimecres passat. 7:00 BUnLETf l AGENDA Butlletl de notícies en connexró amb Catalunya Informació. Agenda musiCal de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dra presentada per Joan ViVes. Recull d'obres breus Inclou butlletrns Informatius i agendes musicals. 8:00 BUTLLETÍ I AGENDA Butlletí de notfcles en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTllETf I AGENDA Butllelf de nolfcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats i de compositors de tots els temps. Selecció l presentació a càrrec d'Ignasi Piftol. VIVALOI, ANTONIO: Concert per a trompeta, violi, corda I baix conbnu RV 548. Maurice André. lona Brown. Academy ol St. Martrn-in·the-Fields. Oir.: N. Marríner. (tOm). MARTINU. BOHUSLAV: Simlonra n. 2. Orquestra Simfònica de Bamberg. Orr.: Neeme Jàrvi. (24m). ROSSINI, GIOACCHINO: Petrta Missa Solemnelle Krasslmira. soprano. Birgrt Remmert, contralt. Steve Oavisllm. tenor. Hanno Múller-Brachmann. baix. Philip Mayers. Philip Moll. pianos. Ryoko Moroolca, harmònium. Cor de cambra RIAS. Orr.. Marcus Creed. (81m). LALO. EOOUARO: Concert per a violoncel en Rem. Lynn Harrell, violoncel. Orquestra Slm!Onlca de la Ràdio de Berlin. Oir.: Rlccardo Challly, (27m). DUKAS, PAUL: Variacions, interludi r final, sobre un tema de Rameau. Jean Hubeau. piano. (17m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les (iltimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat. a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de ractualrtlt musrcat.Realitzat per xavier Chavarria, 15:00 UNMÓN DE MÚSIQUES Rear.tzat per Jordi Roura 15:30 SD DE COBLA la música 1les actívrtats del món de ta cobla Realrtzat per lgnasr P1ftol. 16:05 A FONS ELS CLÀSSICS OEL SEGLE XX. L'espai temàtrc de Catalunya Músrca. Selecció i presentació: Eulàlia Benrto. BERIC, LUCIANO: ·continuo· Orquestra Simfònica de Xlcago. Oir.· Daniel Barenbolm. (22m). VAUGHAN WllliAMS, RALPH: Simfonia n. 8. Orquestra Simfònica de Boumemuth. Oir.: Kees Bakels. (29m). 17:00 BUTllETf I AGENDA Butlletl de notrcies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda mustcal de Catalunya Música 17:05 LA TARDA DE l'DIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres oients Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de notiCies en connex1ó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Músrca. e;¡ = &a - ..._ = e ~' 6i. 224 ..... = ..... ..... ¡;;:;- e !a. 2~ ...= i» 13 PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA ...... ~ so = ""' ~ 9 B;' ~- 224 -. ""' ::;, ~ 9 .... ..... Q. s ....""'êE. .... 14 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de VictOna Palma que presenta Pilar Subirà. DONIZETII, GAETIANO; Escena i cay¡¡tina de l'acte primer de l'Opera en tres actes ·Mana Stuarda". Agnes Baltsa Simone Alaimo. Francesca Ellero d'Artegna Cor de la Ràd•o de BaVtera Orquestra de la Ràdio de Munic. Dtr.: Giuseppe Patané. (9m). PR ICE, SAMMY I THOMPSON, LUCKY· 'Mtnor blues·. Lucky Thomson. saxo tenor. Sammy Prlce, piano. Jean·Plerre Sasson, gUitarra. Pierre Mlchelot, contrabaix . Gérard Pochonet, bateria Enregistrament fel al Teatre Pigalle de Paris, eiS de juliol de 1957. (4m). VITAL!, GIOVANNI BATIISTA: Sonata da chlesa op. 2, n. 12. Ensemble Aurora (Sm). SARASATE, PABLO DE SARASATE: Caprici basc, op. 24. Maxlm Vengerov, violi. ltamar Golan. piano. (7m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: Sis Yilliaclons sobre la melodia francesa "Au bord d'une fontaine" (Al costat d'una font) per a violi 1piano, KV 360. ltzhak Perfman, v1oll. Daniel Barenboim, piano. {11m). OFFENBACH. JACQUES: ·u étall une fois à la cour·, ·O d•eu. de quelle ivresse·. de l'Opera en quatre actes Les Contes de Hoffmann. Marcelo Atvarez, tenor. Cor de l'Opera de NIC8. Orquestra Filharmònica de Ntee. Dtr: Mark Elder. (Sm}. PJAZZOLLA. ASTOR: Escualo. Serg1o 1Odatr Assad. guitarres. Fernando StJarez Pal. VIOli. (3m). BARTOK, BÉLA "Allegro moderato•, primer moviment del Concert per a plano n. 1, Sz 83. Maurizio Pollini. plano. Orquestra Slm!ònlca de Xlcago. Dir.: Claudio Abbado. (9m). SCHUBERT, FRANZ: "Der Llndenbaum· (El tll.ler), lled del cicle "El viatge d'hivern", D. 911. Thomas Quasthoff, baix barlton. Charler Spenccr, plano. (Sm}. SIBELIUS, JAN: Allegro, últim moviment del Quartet de corda "Vooes intimae", op.56. Nou Quartet d'Hèlslnkl. (Sm). WEBER. CARL MARIA VON: "Wo berg ich mlch? ·Schwelgt. glúhnden Sehnens". ària de l'òpera Euryanthe. Thomas Quaslhof1, baix-bariton. Orquestra de f' Opera Alemanya de Berlin. Oir.: Chrishan Thielemann. (9m). FRANCK. CÉSAR: Allegro non troppo, tercer moviment de Ja Simfonia en re m. Orquestra dels Camps Elis•s. Oir.: Phílippe Herreweghe. (10m}. CHARPENTIER. MARC ANTOINE: MagniiiC31, H.73. Con,unt vocal I instrumental Les AriS Flonssants. Dir.: W1lliam Chnslie. (9m). PAGAN, JOSÉ ANUEL: ·un dia volveré", banda sonora de la pei.Hcula de Francisco Beltriú. (Sm). 22:00 BUTlLETI i AGENDA Bulllelf de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA OBRES de JOHN BARRY, HENRY MANCINI, HAROLD ARLEN, NINO ROTA.. LALO SCHIFRIN, DIMITRi TIOMKIN. ElMER BERNSTEIN, MAX STEINER, HERMAN HUFFELD, MAURICE JARRE, ANTON KARAS, ENNIO MORRICONE, MIKIS THEODORAKIS, GEORGE AURIC, RICHAR STRAUSS i JOHN WILUAMS.• Música de cinema. Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya. Oir.: Lalo Schiffrin. CONCERT emegistlat per Catalunya Música el dia 16 de gener 1998 al Palau de la Música Catalana de Barcelona. MÚSICA DE CINEMA Obres de SCHIFFRIN. WIUIAMS. MANCINI i d'altres. (144m). 0:00 NOCTURN Música per acabar el d&a. PROGRAMACIÓ DE NIT RepetiCió dels últims programes 1:00 CAPSA DE MÚSICA Repeticló del programa emès el mateix dia. 4:00 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIMARTS, 15 DE JUUOL DEL 2003 7:00 BUTLLETÍ i AGENDA BuWetl de noticfes en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Mús•ca per començar el dia presentada per Joan VIVeS. Recull d'obres breus. Inclou butlletins infomnatius i agendes muSJcals 8:00 BUTLLETí i AGENDA BuUieli de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa}. 9:00 BUTLLETI i AGENDA Butlleli de notícies en connexió amb Catalunya lnfomnació. Agenda musical de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de tots els temps. Selecció I presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. BERNSTEIN. LEONARD: Danses simfòniques de "West Slde Story". Orquestra SimfOnlca de San Franclsco. Dir.: Seijl Ozawa. (22m). VERDI, GIUSEPPE Cors d'òperes. Cor i Orquestra del Tealro alia Scala de Milà. Dir.: Claudlo Abbado. (14m) • BRAHMS, JOHANNES: Quintet per a plano, 2 violins, viola i violoncel op. 34. Christoph Eschenbach. piano. Quartet Amadeus. (42m) KODALY, ZOLTAN: Variacions simfòniques sobre un tema popular hongarès "El paó" Orquestra filharmònica de Viena. Dir.: Georg Solli. (24m). SCHUMANN, ROBERT: l'amor i la vida d'una dona, op. 42 Teresa Bergama, mezzosoprano. R1cardo Reque¡o. piano. {25m}. CASTELNUOVO.TEDESCO. MARIO: Concert per a violi n. 2, op. 66 "Els ptofetes". ltzhak Perfman. Orquestra Rlharmònica d'Israel. Oir.: Zubin Mehta. (31m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentatló de les últimes novetats discogràfiques aparegudes af mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLET[ DE NOTICIES 14:04 ENTRE ClÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musical.Realitzat per xavier Chav.lrrla. 15:00 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzal per Jordi Roura. 15:30 SO DE COBLA la múslca i les aC\ívitals del món de la cobla. Realitzat per Ignasi Piñol. 16:05 A FONS EL CICLE DE UEO. l'espaltemàllc de Catalunya Música. Selecció i presentació: Euléllia Benno. MASSENET, JULES; Poeme du souvenlr. Oam1en Top, tenor. Alatn Raês, piano. (19m). BERID, LUCIANO Folk Songs. Cathy Bertlerian. mezzosoprano. Juilliard Ensemble. D•r~ Luc.ano Serio. (21m}. CHAMINAOE, CECILE: "l'élé" (l'estiu), "Espoir" (Esperança). •Je voudrais être une fleur· (Voldria ser una flor), tres melodies. Anne Sofie von Oller. mezzosoprano. Bengt Forsberg. ~lano (Sm) 17:00 BUTLLET I AGENDA Butlletí de noUetes en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 17:05 LA TARDA OE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peltclons dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLETII AGENDA Bullletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Subtrà. FAURE, FAURE: Vocalise-êtude. Elly Amelhng, soprano. Dalton Baldwín. piano. (3m). KHATXATURIAN, ARAM: La dansa del sabre, del ballet Gayaneh. OrQuestra Nacional Escocesa. Oir.: Neeme Jàrvi. (3m). WIENIAWSKI, HENRYK: "ScherzoTarantena·. op. lS. Kyung Wha Chung, violi. Ph1lhp Moll, piano. (Sm). SERRANO. JOSÉ: "Te quiero morena•, d'El Trust de los Tenonos. Josep Can·11ras. Orquestra de Cambra Anglesa. D1r.: Enrique Rlccí . (2m} MARAIS: "Cioches ou Carillon·. ·sarabande à I'Espagnol". Paolo Pandolfo, viola de gamba. M112i Meyerson. clavecf Thomas Boysen, tiorba i guitarra. Juan Carlos de Mulder. guitarra. Alba Fresno, viola de gamba. François Fauchê, recitador. Pedro Estevan. percussió. (1Om). MONTSALVATGE: Canclón de cuna para dormir a un negrlto. Angellka Kirchsohlager, mezzosoprano. Roger Vlgnoles. plano. (3m). DVORAK, ANTONIN: Moviment de quartet de corda en FaM (B.120). Quartet de corda de Praga. (9m). MONTEVERDI, CLAUDIO: "Vago augelletto che cantando y¡¡l", del llibre VIII de madrigals amorosos. Con¡unt vocal i instrumental amb instruments d'êpoca ·u Ruggiero·. Dir.: Emanuela Man:ante. (3m) CARPENTER I DUNLAP 'You can depend on me·. Sonny Sbtt. saxo tenor. Barry Hams, piano. Sam Jones. baix. leroy Williams. bateria (7m). RAVEL. MAURICE: Minuet antic. Orquestra SimfòniCa de Montréal. Dir.: Charles Du1o1l. (7m). VllLA·LOBOS. HEITOR: Ària, de les Bachianes Brasileras n. 5. Victòria dels Àngels, soprano. Orquestra Nacional de la RàdiO Francesa Oir.: Heitor Villa·Lobos. (Sm). LIADOV, ANATOLI: "El llac encantat", op. 62. Orquestra Simfònica de Londres Dir.: Neeme J3rvl. (9m). DUSSEK, FRAN IISEK XAVéR: "Largo" (segon moviment), de Concert per a piano i orquestra en Re M. Jan Novotny. Orquestra de Gambre de Pardublce. Dir.: Ubor Pesek. (11m). RODRIGO: Adagio del ·concierto de Aranjuez" (transcripció per a dues gurlarres). Walter Feyblil Daniel Ernl, guitarres. (10m). MAIZ, DANIEl: Amarilis, y¡¡ls< Cristóbal Soto. mandolina (3m• DONIZETII, GAETANO: "Chl m !'!ili~~ momento", sextet de l'Opera toeia~ Lamermoor". Joan Sutherland, lucia.lta:iano Pa;;.':!!_ Edgardo. Sherrin Mnnes. Eílila!. liaa Ghiaurov, Raimondo. Ryland lknes Arturo. Huguette Tourangeau, Alisa. Orquestra i Cor de la Royai ~ lb.tl Covent Garden. Dlr. · Richard Borr¡rç¡. (4m). SCHUBERT. FRANZ: "AmfanteoaP«!) mosso", segon moviment del Tno i!:Ò plano n. 1 en sl bemoll M, D. 898. Jacques Thibaud, vlolf. Pau Casa!s violoncel. Alfred Cortot. plano (~l 22:00 BUTllETI I AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda muskl!ll! Catalunya Música. 22;1 O ELS CONCERTS DE CATALUNYA MUSICA Presentat per Alfred Celaya. MOMPOU, FREDERIC: Paisatges &s cançons i danses. Tro1s varíat1ons.lh! lontaines. Variacions sobre un lel!ll dl Chopin. M1quel Farré. piano. Enregistrament fel per Gatalurrfo ~ el dia 21 de maig de 1993 aI~ ParroqUial de Sant J0311 de \~..¡;m (84m}. 0:00 NOCTURN MúsiCa per acabar el da PROGRAMACIÓ DE Nn RepetiCió dels últims programes 1:DO CAPSA DE MÚSICA Repebcíó del programa el'11fS f! lllttl da 4:00 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el lr.l!è é1. 5:00 ELS GUSTOS REUNITS RepetiCió del programa emè! e: llli1fJ dia. DIMECRES, 16 DE JUUOL DEL 2003 7:00 BUTLLETII AGENDA ButlleU de nolfcles en contrexi6 amb Catalunya Informació. Agenda musdi!! Catalunya Música. 7:05 MATINAL Música per començar el dia presei!!lda per Joan Vives. Recull d'obres brtiA Inclou butlletins informatíUs i aoeni!S musicals. 8:00 BUTlLETÍ I AGENDA Butlletí de notícies en COIIO!ÓÓ amb Catalunya InformaCió. AQendam~lll Catalunya Música. 8:06 MATINAL (5eg0113 hola del programa). 9:00 BURLETf i AGENDA Butlleti de noticies en COilr.e>ió r.! Catalunya Informació. Agenda ®Sd' Catalunya Musica 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'esbls contrasuts 1de 1 compositors de tots els lemi!S St~ presentaCió a càrrec d'lg113S• Pil:i. STRAUSS, JOHANN: Veus da~ . !*· Vals, op. 410. Orquestra Filharmònica de Berlin Nikolaus Hamoncoort. (7m). !1St! BACH, JOHANN SEBASTIAH 'fil ,_ Burg In unser Goll" (El nostre Déu~ castell inexpugnable), cantlta BIW Barbara Schfick; soprano. Gér.ud contratenor. Howa1d Croolt tellOl~ , Kooy, bailt La C)lapelle RQY31e. Vooale. Oir.: Phflippe Herreweghl BORODIN, ALEXANDER: Simfon~~ . Orquestra Simfònica da G6teb0rg ll! Neeme Jarvi. (30m). CHOPIN, FRÉDÉRJC: Vint-Hi!.311! preludis, op.28. Maurizio Pollini, pia/10. (37m). u.., MILHAUD, DARIUS: Concert pi'. .. orquestra. op. 323. L: r2f --- PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA "!"' S¡lello'la Orquestra filharmònica 'Iii 1:í 111 !stltS de 8mO. Oie FranttSek J~ek. ~l(l)VllX. DMITRI: Quartet de corda •!iOC! 144. ~Bclodín. (37m) tt:tt GRAllS INTEGRALS 'Jt$1 per Raimon Colomer. t1t8 NOU PUNT NOU ~de tes ultimes ~Ques aparegudes novetats al mercat, a ckrec de Montse Aguílera. tUli BUTLLETI OE NOTfCIES 14:11 ENTRE ClÀSSICS 8~aa dia de l'actualitat musicai.Realilzat ~ xavitr Chavarria. 15.«1 UN MÓN OE MÚSIQUES fl¡¡)¡tzal per Jordi Rou ra. 15:Jil SO DE COBLA lullilSiCa i les activitats del món de la ll:t't llealittal per Ignasi Plftol. ll115 AFDNS eu.HC I NEGRE: LA MÚSICA PER A PW«J.l'espai temàtic de Catalunya lllista.5eleccló i presentació~ Eulàlia ~~o AI.SfNIZ. ISAAC: Concen fantàsllc. Primer cmrt per apiano i orquestra, op. 78. firi¡tiePéru de Guzman. piano. iJrQ!zstra de Valènc~a. Oir~ Manuel GIM(2Bm). :.w.Oill!ELA: Macrocosmos, primer r'.~ t~ Heiffer p~ano (22m). IHI BUTLLETÍ I AGENDA ::.:~de n¡¡tfcies en connexió amb "..1:>'.,-ra 1nfO!Illilció. Agenda musical de Orquestra S1mfòmca de Madrid. Dir.: Antoni Ros Marbà. (4m). MOZART, WOLFGANG AMADEUS: "Larohetto•, seoon movíement del Concert per a piano 1orquestra n. 26 ·coronació", KV537 Daniel Barenboim, piano. Orquestra de Cambra Anglesa. Oir.: Daniel Barenboim. (Sm). BACH/MOSCA/CAMP Capriccio sopra la lontananza del suo fratello dtle1tíssímo. BWV992. Ludovlca Mosca. piano. Manel Camp, plano. (9m). SIBELIUS. JAN Simfonia n.5, op.82 (1 er moviment). Versió 1915. Lahli Symphony Orchestra. Dir.: Osmo vanska. (9m). LAMOTE DE GRIGNON, RICARD: "Vals" dels "Preludis a l'amic absent''. Jordi Masó, plano. (4m). 22:00 BUTLLET( I AGENDA Bullloll de notfc1es en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya OBRES de NARCIS SONET, FELIX MENDELSSOHN .. MENOELSSOHN. FELIX: Simfonia n. 1, op. 11 BONET, NARCÍS: Concen per a violoncel i orquestra. La pell de brau. Celdom fonoll. narrador. Orquestra Ciutat de Barcelona. Drr Nan:ís Bonet. (121m). 0:00 NOCTURN Musica per acabar el dia. ~MÚSica IU5 LA TARDADEL'OIENT i'Tl¡'êmiOÓ reallllada a partir de les f>'(iuls dels nostres oients. Presentació l h d'Olga cardús H BUTLLET( I AGENDA B,1iietl de noticies en connexió amb CitJII¡'a Informació. Agenda musical de Ct.iunya Musica. lttO B.S GUSTOS REUNITS lkii selecció de V1ctòria Palma que rusema l'llar Sublrà. COOPIN, FREDERIC: Balada n. 1, op. 23.. l.tl Ventura. plano (9m). OOOIZEm, GAETANO: Quintet de corda lli DoM. ~oddlo Bonuccll Alexandra Stefanato. 'ià:ns. Dino Asclolla 1Lina Lama. violes. lllloBonUCd. Violoncel. (6m) ~Elll.Jost: "•.loca de amor" i "No se Glrié"a lo que marca de por vida", dos '!11!5 ~la banda sonora de la pel lleura. ~Va'l!e Aranda. Juana la loca ~·~de la Radio de Brabslava. 01r~ .(SIIf.e'.o.ISm). S}"IIAII'I ROBERT: Tres primers lieder ~Q:le"asamors del poeta•, op. 48. ~l'rêgardien, tenor. Andreas ~~-(3m). SI..'HiiB1S. CAMILLE: "Andante•, 2n :~~!!~Concert pera piano n. 4. op. 44. S<t~Plano. Phdharmonia Orchestra. ~ · loughram. (3m). ~ -~ ANTON· Simfonia, op. 21. ~:e Oresden. Dir.: Giuseppe lli (9!11). flf:iJlAAr, ~OlfGANG AMADEUS: "Marten Ser¡¡¡-~ •àna ~l'òpera "El Rapte en el !fill MtNair, soprano Academy ot St. ~ 111 the Fields. Dir.: Nevllle Marrmer. ~El~SOHN, FEUX: "Obertura• d~ la ,:.descena 'El somni d'una nit ~~ ,Op.2t. ~~del Segle XVIII. Dir Frans i'l!A.(13m) JII.LY . 411! ~J~ BAPTISTE: Obertura i Preludi ~• I triomf de l'amor" ~ Anuqua de Colònia Dir. Relnhard ;¡¡ (9rn). . RON TOMAs ¿~~ : Prelud1 de la sarsuela --_!:la Paloma·. PROGRAMACIÓ DE N IT Repet1ció dels últim.s programes 1:00 CAPSA OE MUSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:00 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dta. DIJOUS, 17 DE JULIOL DIL 2003 7:00 BUTLLETII AGENDA Bulltetf de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 7:05 MATINAl Música per començar el dia presentada per Joan Vives. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informatius i agendes musicals 8:00 BUTLLETI i AGENDA Butlletí de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa). 9:00 BUTUET( I AGENDA ButlleU de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musiCal de Catalunya Música. 9:07 CAPSA DE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de compositors de lots els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Piñol. TXAIKOVSKI, PIOTR ILITX: Serenata per a corda, op. 48. Academy ol St Martin in the Fields. Oir.: Neville Marriner. (31m). MOZART, WOLFGANG AMAUEUS: Concert per a plano f orquestra n. 26, KV 537 "Coronació". Phllharmonia Orchestra. Solista i direotor: Vlad1mlr Ashkenazy. (32m). JANEQUIN, CLEMEt<IT: Le chant des oyseaulx. Ensemble Clement Janequin. (Sm). BARTOK. BÉLA: Quartet de corda n. 4, Sz 91. Quartet Talaies. (22m). PAGANINI, NICOLO Concert per a 'liolll orquestra n. 5. Salvatore Accardo, violí. Orquestra Filharmònica de Londres 011. Charles Dut01t {40m). BELLINI. VINCENZO: "Col sorriso d1nnocenza..•. Aria cflmogène de l'Acte 111 de "li pirata·. Montserrat Caballé. soprano Orquestra Unca de RàdiO França. Oir. Gian·Franco MaslnL (16m). DURANTE, FRANCESCO: Concen en sol m. Balthasar·Neumann·Ensemble. Dir. Thomas Hengetbrock. (11m) 12:0D GRANS INTEGRALS Realítzal per Raimon Colomer. 13:DD NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats discogràfiques aparegudes al mercat, a càrrec de Montse Agullera. 14:00 BUTLLETf DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLÀSSICS El dia a dia de l'actualitat musicat.Realltzal per Xavier Chavarria. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA la música i les activrtats del món de la cobla. Realitzat per Ignasi P1iiol. 16:05 A FONS LES VEUS DEL SEGLE. L'espai temàt1c de Catalunya MlisJCa. Selecció I presentaeió: Eulàlia Benito. Paul Euwood 17:00 BUTLlETÍ I AGENDA Butlletí de nolic1es en connexiÓ amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Musica. 17:05 LA TARDA OE L'OIENT Programació realitzada a partir de les peticions dels nostres olenls. Presentació a càrrec d'Olga Cardús. 20:00 BUTLLET( I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música 20:10 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Victòria Palma que presenta Pilar Sublrà. McHUGH, JIMMY I FIELO$, OOROTHY: ·on the sunny side of the slreel" Dízzy Gillespie, trompeta I veu. Sonny Rollins I Sonny Stitt, saxos. Ray Bryant, piano. Tommy Bryant, baix. Charll Perslp, bateria. (6m). SARASATE, PABLO DE: Caprici basc, op. 24 Tedi Papavrami, violr. Chrlstophe Larrleu, piano. (7m). BOSCH. MARCOS: Ouo per a flauta I guitarra. Montserrat Gascón. flauta. Xavier Coll. guitarra (1m). HINOEMITH. PAUL 'Andantmo", de la Metamorfosis simfòniques sobre temes de Cari Mana von Weber. Orqueslla de Filadèlfia Oor. Eugene Ormandy. (4m). HAYDN, FRANZ JOSEPH: "Komm. holder Lenz•. cor de la pnmavera de foroton "Les Estacions·. Cor Amold ScMnbero. Orquestra Simfònica de Viena. Dir.: Nikolaus Hamoncourt. (4m). DOUGLAS, BILL: "Canlllena•. "lake ísle ot lnmsfree". (4m). RAMEAU. JEAN PHILIPPE: Cinquè concert en rem. Ensemble Les Domlnos. (11m). GRANADOS, ENRIC; El pelele Joaquín Achúcarro. plano. (4m). SPOHR. LOUIS: Movimenl de concert WoO 16 en reM. Ulf Hoefscher, violi. Orquestra S1mfOmca de la Ràdio de Berlin. 01r.: Chrístian Fróhlicll. (12m). BRAHMS, JOHANNES: "lhr habt nun Traurígkeh" (fragment d'un Requiem Alemany. op. 45). Margaret Price, soprano Ambrosian Singers. Royal Phtlharmomc Ort:hestra. D1r.: André Pr8Yln. (8m). DUKAS. PAUL: Tercer mOVIment de la sunlonla en Do M. Orquestra S1mfòníca de Cincinnati. 01r.: Jesús López Cobos. Cllm). HEUSEN, JIMMY VAN: "Lil<e someone in love" Coteman Hawkins, saxo tenor. Oscar Peterson. piano. Ray Brown, baix. AMn Stoller. bateria. (4m). SMETANA, BIEDRICH: Vysehrad, poema simfòniC del ctcle "la meva pàtria". Orquestra Alharmònlca de Viena. Dir.: James Levine. (16m). JOBIM, ANTONIO CARLOS: "VIvo sonhando" Antonio Carlos Joblm, piano. Orquestra. Dir.: Claus Ogerman (3m). 22:DO BUTLLET( I AGENDA ButlleU de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musk;al de Catalunya Musica 22:10 ELS CONCERTS DE CATALUNYA MÚSICA Presentat per Alfred Celaya. Obres de GEORG FRIEDRICH HANDEL, JOHANN SESASTIAN BACH. PIETRO ANTONIO LOCATELLI. ERNEST BLOCH PABLO OE SARASATE, FELIX MENDELSSOHN, ARTEBERG, NICOLO PAGANINI i PIOTR lLUCH TXAIKOVSKI.: Selecció d'obres. Alberto lysy, VIOli. Edgar Pujol, violi. M1quel Àngel Clares, violoncel. Eltore Causa. vioU. Oteg Castmo. violi. Camerata lysy. Oir: Albeno Lysy CONCERT enreg1strat per Catalunya Música el dia 23 d'agost del 2002 a la bas01ca de Montserrat. CONCERTS D'ESTIU A MONTSERRAT 2002. (62m). O:OD NOCTURN Música per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repetició dels útlln:s programes 1:DO CAPSA DE MUSICA Repetició del programa emès el mateix dia 4:00 GRANS INTEGRALS Repetició del programa emès el mateix dia 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DIVENDRU, 11 DE JULIOL DEL 2003 7:00 BUTLLETI I AGENDA Butlleti de notiCies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 7:05 MATINAL Múslca per començar el d•a presentada per Joan Vrves. Recull d'obres breus. Inclou butlletins informat1us i agendes musicals. 8:00 BUTLLETf I AGENDA ButJietl de notícies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Músoea. 8:06 MATINAL (Segona hora del programa) 9:00 BUTLLET( I AGENDA Butlleti de notfcies en connexió amb Catalunya Informació Agenda musical de Catalunya Musica 9:07 CAPSA OE MÚSICA Músiques d'estils contrastats I de composhors de tols els temps. Selecció i presentació a càrrec d'Ignasi Plnol. WAGNER. RICHARD: ldll.li de Sleglried Orquestra Simfònica de Xicago. Dir.: Dan1el Barenbo1m. (18m). DVORAK. ANTONIN Concert per a piano i orquestra, op. 33. Andras Schlfl, p1ano. Orquestra F1larmòníca oe Vtena. Oir.: CrtStoph von Dohnanyi. (38m). := ...a ..:;! e;' ;;r 224 -. = ::::;, ..., &" a ¡¡;; ¡;¡· i¡¡g- ... 15 BEETHOVEN. LUDWIG VAN: MISSa SOitmAIS, op. 123. ss:; = -... ~ El "'"'' ::::;, ....,. 224 .,.., -.... :::l. s:; El e; ¡;:j' s -= E: E PROGRAMACIÓ DE CATALUNYA MÚSICA .\ Pamela Cobum. FIOrence Ouivar. Aldo Baldin. Andreas Schmidt. Gachtnger Kantorei Stungart. Bach-Gollegtum Stuttgart. Otr.: Helmuth Rtlhng. (79m). BACH, CARL PHIUPP EMAHUEL: Quartet en per a clavecí, flauta, viola i violoncel, Wq94. T. Koopman. W. Hazelzet. W. Peeters. R. van der Meer. (13m). MARTINU, BOHUSLAV· Serenata per a orquestra de cambra. Orquestra de Cambra de Praga. Dir.: Oldrich Vlcek (12m). 12:00 GRANS INTEGRALS Realitzat per Raimon Colomer. 13:00 NOU PUNT NOU Presentació de les últimes novetats dlscog~flques aparegudes al mercat. a clrrec de Montse Agullera 14:00 8UTLLETI DE NOTICIES 14:04 ENTRE CLASSICS El dia a dia de l'actualitat mus1cai.Realitzat per xavier Chavarrla. 15:00 UN MON DE MÚSIQUES Reahtzat per Jordi Roura 15:30 SO DE COBLA La música i les acttvllals del món de la cobla. Reahtzat per Ignasi Ptftol. 16:05 A FONS ELS INTÈRPRETS CATALANS. L'espai tematlc de Catalunya Música. Selecció i presentació: Eulàlia Bentto. Quartet Ulla 17:00 BUTLLETi I AGENDA Butllet' de notícies en connextó amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Mus1ca 17:05 lA TARDA DE l'OIENT Programació realitzada a parttr de les peticions dels nostres oients. Presentació a càrrec d'Olga Cardus. 20:00 BUTLLETI I AGENDA Butlletl de noticies en connexió amb Catalunya Informació. Agenda musical de Catalunya Música. 20:15 TRANSMISSIO EN DIRECTE DES DEL ORAN TEATRE DEL LICEU Temporada 2002-2003 VERDI, GIUSEPPE: "Aida", Opera en quatre actes. Danlela Dessl. Etlsabetta Fiorlllo. Fabio Armlllato. Joan Pons Roberto Scandiuzz1. Stelano Palatchl. Cor I Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Uceu. Dir~ Miguel Àngel Gómez Martlnez. 0:00 NOCTURN Musica per acabar el dia. PROGRAMACIÓ DE NIT Repebció dels üllims programes 1:00 CAPSA DE MÚSICA Repetteíó del programa emès el mateix dia 4:00 GRANS INTEGRALS Repeltcló del programa emès el mateiX dia 5:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el mateix dia. DISSABTE, 19 DE JUUOL DEL2003 8:00 MATINAL MúSica per començar el dia que selecciona i presenta Montse Aguilera . 10:00 A TOT COR El programa de música coral realitZat per Marc Canals i Pere Andreu Jariod. 11:00 EL GRAN SEGLE El programa de música antiga realrtzat per Joan Vives. 12:03 PENTAGRAMA Programa de diwlgacló musical. Guió I realització: Pere Surés í Àlex Robles. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Aguílera que presenta Carmina MalagarriÏa. KREISLER, FRITZ I RAKHM NINOV. SERGEI: "LJebeslled", transcrita al plano per Flakhmànlnov. Vladlmlr Ashkenazy, piano. (4m). ABEl, KARL FRIEDRICK: Simfonia op. 17, n 5. en S!b M. The Hanover Banc!. Dir.: Anthony Halslead. (12m). GRIEG, EDVARD: l'ascensió a la muntanya, op. 32. Hal<an Hagegard, baríton. Warren Jones. piano. (4m). STAHFORD, CHARLES VILUERS: Rapsòdia irtandesa n. 5. op. 147. Orquestra de l'Ulster. Dir.: Vernon Handley. (15m). SCRIABIN. ALEXANDER: Sonata per a plano n.5. op.53. Svtatoslav Richter. plano. Enreg1strament fet a Praga, el 24 de setembre de 1972. (11m}. BACH, JOHANN SEBASTIAH; Primer moviment del concert per a violi. BWV 1042. The Academy of Ancient Music. Solisla i director: Andrew Manze. (1m). 14:00 ENTRE ClÀSSICS Resum setmanal de l'actualltal musicai.Realrtzat per xavier Chavarrla. 15:05 UN MÓN DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves músiques. Realitzat per Albert Reguant. 17:00 GRANS OBRES Selecció i presentació a clrrec de Raimon Colomer. HENDEL, GEORG FRIEDRICH: Vespres Carmelites (1707}. Jill Feldman, Emma Klrby, Emlly Van Evera, sopranos. Margaret Cable, Mary Nichols. Joseph Cornwell. tenor. David Thomas, baix. Taverner Cholr and Players. Dir.: Andrew Parrot. (120m). BAX, ARNOLD: Variacions simfòniques per a piano i orquestra. Margaret Fingerhut. Orquestra FilharmòniCa de Londres. Dir.: Bryden Thomson. (50ml. 20:00 MÚSICA NTIMA l'espai cambrlstic que selecciona 1 presenta Pilar Subirà. 21:00 l'AUDIOVISUAL Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré. 23:00 RAZZLE DAZZLE El teatre musical i els musicals de Broadway a Catalunya Música. Realrtzat per xaVIer Salvà 0:00 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX Un programa realitzat per Carmina Mataoarriga. 1:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui I de sempre. Realitzat per Albert Mallolre 2:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a Catalunya Música. Realitzat per Carles Lobo. 3:00 MAGNIFICAT El programa de música religiosa que selecciona i presenta Raimon Colomer. 4:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vtves Repetició del programa emès el mateix dia. 5:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolrê. Repetició del programa emès el mateix dia. DIUMINGI, 20 Dl .IUUOL DEL 2003 6:00 A FONS El CICLE DE UEO l'espai temàtic de Catalunya Musica. Selecció I presentació: Eulàlia Benito. Repetició de l'espai emès dimarts 7:00 ELS GUSTOS REUNITS Repetició del programa emès el dissab1e. 8:00 MATINAL Música per començar el dia que selecciona 1 presenta Montse Agullera. 10:00 MAGNIRCAT El programa de mús1ca rellgtosa que selecciona I presenta Raimon Colomer. AHONIM; ·cunctl slmus·. del llibre vermell de Montserrat. EnseiTlble Mlcrologus. (4m). SCHUTZ. HEINRICH: Stehe auf. melne Frcundin, motet SWV 499. Schütz-Akademle Dir.: Howard Arman. (9m). BACH, JOHANN SEBASTIAN: "Herr Jesu Chrlst, du hOchstes Gur (Senyor Jesucrist, b6 suprem), cantata BWV 113 per al segon diumenge després de la Trinitat. Magdalena Kozen~. soprano. Mark Padmore, tenor Stephan Loges, baix. Cor Monteverdi. The Engllsh Baroque Soloists. Oir.: John Ellot Gardlner. (26m). VIVALDI, ANTONIO: "Nulla in mundo pax sincera". motet RV530. Emma Klrkby, soprano.The Academy ol Ancient Music. Dir Chrlstopher Hogwood. (14m). 11:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga realitzat per Joan Vtves. 12:03 PENTAGRAMA Programa de divulgació musical. Guió i realització: Pere Surés 1Atex Rabies. 13:00 ELS GUSTOS REUNITS Una selecció de Montse Agullera que presenta Carmina Malagarriga. KABALEVSKI, DMITRI: Obertura de l'Opera ·colas Breugnon·. Orquestra Nacional Russa . D1r.: Mtkhail Pletnev. (Sm). HAYDN, FRANZ JOSEPH: 12 danses alemanyes i coda. Hob. IX:12. Walid Akl, plano. (Sm). KORNGOLD, ERIC WOLFGANG; "Much ado about nothing· (Mott soroll per~.,. surte per a orquesua de cam1Jr.1 op ,1 !I! Or~tuestra Simfònica de londieS André Prevfn. (10m). SCHUBERT, FRAHZ: •HeídenrOsleïn" [ib¡ salvatge), hoo D. 257, Renée Aeming. soprano. Chlistllllh Eschenbach. piano. (2m). BRIDGE, FRAHK; Scherzo Pha11!3s:t:• Northem Sintonia. Di(· David U0)1!·.1t!a. or. ~ ~ I (~m). TAR REGA, FRANCESC: Recuerdos i!!~ Alhambra Andrés Segovfa, guitarra. (4m). MOZART. WOLFGANG AMADEUS: AII!Or? con splrito. quart moviment de la n. 29, KV 201 (186a). Academy or St. Martin-in·the·Fields. llir: Nevllle Marríner. (Sm). SMETANA, BEDRICH: Últim mol'fmeflld!l trio amb piano, op. 15. Trio Beaux Arts. (9m). FAUR~. GABRIEL: "Siciliana" de la Sit.! "Pellêas et Mélisande", op.SO Orquestra de cam_bra Orpheus. (4m). 14:00 ENTRE CLASSICS Resum setmanal de l'actuali1at musical.Realitzat per J<avier Chavanil. 15:05 UN MON DE MÚSIQUES Realitzat per Jordi Roura. 16:00 HIDROGEN El programa de les noves mÚSll¡ , > Realitzat per Albert Reguanl 17:00 UNA TARDA A l 'ÒPERA Realitzat per Jaume RadigaleS. WEBER. CARL MARIA VON· Otoeroo Opera en trss actes. (Adaplatló de GQ< Mahler). Gary Lakes. Ben Heppner. DemWïi;t Delores Ziegler. Dwayne Croft COl m l'Opera de Colònia. Orquesua filhari'X!t'.a de Colònia. Dir.: James COn1on. (135~~ 20:00 MÚSICA INTIMA !.:espai cambrfstlc que selecc~nal presenta Pilar Subirà. 21:00 l 'AUDIOVJSUAl Un programa d'Àiex Gorina. 22:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'llibert Mailofré. 23:00 RAZZLE DAZZLE Et teatre musical I els musicals de Broadway a Catalunya Música. Reiilll! per Xavier Salvà. 0:00 QUI TÉ POR DEL SEGLE XX? la música dels ú'ltims cent anys. compartida amb un convidat Un programa de Carmina Malagarriga 1:00 CANÇONS, DE MATINADA Les cançons d'avui i de sempre ~11.111 per Albert Mallolré. 2:00 JAZZ Al CAVA El jazz d'avui a cataftmya Mústl 1'Blti per Canes Lobo. 3:00 MAGNIFICAT El programa de mlisiea re!.çiosa Q:JI selecciona i presenta RalmOO C<liw.' Repetició del programa emès eli!'ZU dia. 4:00 El GRAN SEGLE El programa de música antiga ret '!li~ Joan VIVes. Repetició del prograrta!CII el mateiX dia. 5:00 CATALUNYA JAZZ Un programa d'Albert Mallolré ~ del programa emès el matiWI dlil s. u <ias¡ d'uij sus va~ ob~ G~ br del list~ les~ an \'anl ~ I de' 3 u ~ tru els des enm ~ lica s'es~ ~i! trluè ¡fi¡Zl Rtil lura bs9 IX!d¡ PDde OllQ llnd 1'"-"l'l(;IONS UE LA 1'Ailll\ llE L'OIENT: Telèfon: 93-202-35-35 Fax: 93-300-92-01 bin E: .. :\tnit: turdodtluit•ntttt.utrotlin.tnm lletó C~t 16 (~1): M~nl>iu Cruu~. ~~ Boi1 i ll.ib{>rn d'Eb""' 102.5. 1'.rrn \11 111 97.3. Prio ral: 92.2. All Camp. Ball< BAix.Ebre, ..lu.nyu \lú•iru¡"'r t•omo"!u•• hrqli¡.nru·• olt• Conra dr ~nrbrra1 1 arral,(on¡,.: 105.1. Ba~" P ened••: 10...9. GarrJSO••· Nol!"era, l'lo dTI'f.ldl, :,1•11arrn, S••~triò; IJ'l"'ll• 91.9. Garraf• 9].9. Alt Peuod"'• ,\~"':'f'laolt i,B•I"It'•rda• ~02.1. llol, U obrr¡tal, Baffdunè•. VoDèo Occidental i Vallk Orirntah 101.5. ~lon·•mr 1 96.1/101.5. Ooona: 100.5. Sulsonèo: 89,7. GirOJtt'¡;,..l••" 8 I E.t on)l 91o,¡, l.a !Mvo: 96.7/88.7. Bai, EmJ>OI'CLb 87.8196.7. Alt Empordà i Ro•..,Uc\, 90.8/87.6193. 71')6.7. Garrot..u: 97.1. Ri¡wllO.: !00.5/10~· · -88. 1. \hI r~~ll• 88.6. l'alia... Ju. ..à I Pallan. Sobir-à: 88.6. Yal d'A.r an: 92.8/101.:!. o ao pre~ Pte~ quil. lt'n -4WtWQMiMMW§Mt. CRÍTICA Falla i Gerhard, qualitat musical i profunda concepció d'un programa Nou escenari per a la música actual XVIU Cicle de Música del Segle XX/XXI. Cor Actea (cor femení del CSSMB). Direcció: Carles Josep Comalada. Koszewski, Vila, Jennefelt, Homs, Soler, Kostiainen, Sardà, Kocksar, Boliart, Gumí, Busto Rest. Principal. 28 d'abril dc 2003. XVIll Cicle de Música del Segle XX/XXI. Marta Gonuílez, mezzosoprano. Carles Puig, piano. Marco, Grèbol, Llanas, Díez, !J?E_art, ?onzàlez de la Ru~ia, Xebel·li (Guinjoan), Rodríguez Ptco, Dt~ Bacchus, Sarda, Codina. Rest. Principal. 29 d'a-brii·de 2003. Orquestra de Cambra de Granollers. Mayte Marrin, veu. Jordi Masó, piano. Dir.: Francesc Guillén. Gerhard, FaUa. Teatre Auditori de Granollers. 4 de maig de 2003. . en, algun mo~ent ~na.~tca ~ mes de cantablle, ObJecctO q"' : n programa atractiu, es va resoldre en altres Tl)q- ~fr·· '!":"------------------_J ments, com la citació del rc5- ~~·..,.:-,.-:::-=·~""' uns solistes adequats i un conjunt amb entumanç "De los alamos vengo" · ~', ¡ ~ •.---ner F T -B tent factura vocal de Femando !iasme van ser els ingredients tan volguda de PedreU i reuti- " ~('""~' ;-__: · · · · Marina. :-?n''-~~ litzada per Rodrigo. d'una vetllada amb un únic El segon concert consistia en dir que el Cicle de suspens, el del públic, que no La segona part la va ocupar la repetició del programa "La Música del Segle xx ha novament Falla amb l'Amor va omplir la sala. La pl'imcra picaresca en els nostres comestrenat amb èxit el canvi positors'' que l'any passat van obra va ser la suite Alegrfas dc brujo en la seva versió per a habisala la que ja d'escenari, oferir al Nick Havanna Marta Gerhard, en la qual van soorquestra de cambra de 19 15. litada del Restaurant Principal Gonzalez, mezzosoprano, i bresortir humor i musicalitat Amb el cant estripat i esva emplenar-sc en els dos priCarles Puig, piano. On el critidels diversos faristols dels soquinçador de Mayte Marrin es mers concerts. cisme vers les institucions (Oralistes de vent lot aconseguint van anar succeint danses, roEn el primer, hi va actuar el c:ión del compositor d'Albert leli picades d'ullet al folklore manços, interludis i cançons; cor femení Actea del ConserLlanas, lncomprensión /1 d'AJ. de músic el què amb andalús només s'hi va trobar a faltar vatori Superior MuniciFal de bert Sardà, Tango de subvenl'aJISI'a omplir la parlitura. La tota la part parlada que comqual, e Barcelona, de Música ció de Jordi Codina) va alterlectura que del concert per a pleta i dóna sentit moltes vedirigit per Carles Josep Comanar amb altres de sentit més so'teclat" (originalment clavecí. gades a la música que acomlada, va interpretar amb bricial i eròtic (La noia d'A11nand instruments cinc i aquí piano) panya. Destacar els instruUant nivell un programa inteGrèbol, Súbuco de Gonzàlez de de Falla ens van oferir jordi mentistes en aquesta versió en grat per 13 pàgines d'autors cala Rubia. l'antològica El barret ~lasó i els solistes de l'ortalans i forans. Musicalment, què cada faristol és solista sedel prestidigitador de Manuel questra (els quals no podem la sèrie d'obres era comprotia injust, per la qual cosa al Valls), com també les purament mesa, per les dificultats tècniCSOOltar en no aparèixer en el sensuals (Fresa y miel de Nino costat de la interpretació de ques que s'hi manifestaven alprog¡-ama) va ser més que inDíaz o May 1feel said he. .. de cadascun i de l'ensemb/e, s'ha hora que era un exponent molt teressant. La direcció de F. Peter J. Bacchus). Música tota de lloar la claredat rítmica de iJ.Iustratiu del moment actual escrita sense cap mena d'afanys Guillén va oferir amb claredat la direcció, tot demostrant un en el panorama de la creació estètics transcendentals. però initidesa els diversos temes en mestratge en la distribució de per a cor. L'equilibri d'unes que en la seva lleugeresa va doels quals Falla s'inspira per plànols sonors, execució de veus ben impostades, la segunar lloc a poder admirar -a més descriure'ns amb insinuació tem pi, bo i equilibrant els deretat en l'entonació i la clat·cde la suggestiva qualitat lírica entre nacionalista i impressiotalls amb la coherència i tendat en el fraseig van ésser quade la cantant i aplaudir-la pel nista la processó del Corpus sió global. El públic aixi ho va litats qu~ van. pern:rerrc escolseu comunicatiu temperament Cristí, des dels incisius redoreconèixer amb els seus aplautar amb mteres creiXent, entre escènic-, per crear i interpreblaments de tambors a la bcdiments entusiastes davant un d'altres, una poètica Cançó de tar l'ambient precís i puntual Uamelodia del Tamtum ergo programa atractiu i de qualifinestra de josep Vila, una ausper a cadascun dels textos. At~ucarisfico, a la qual va fa ltar tat interpretativa. tera polifonia d'Homs en la semosfera a la qual igualment va Salve regina, un impactant aportà vedtable poder de sug.................................................................................................................. fragment de l'òpera Die Blingestió, el treball magnífic com de de josep Soler, l'Hora fosa pianista acompanyant de Car· cant pàgina espectacular i pleles Puig. En defhútiva, un prona d'audàcies de Sardà, i Tres grama que, celebrat en un locanciones amb textos dc Garcal de restauració, va deixar A~~úsiea. Pilar López-Carrasco, piano. Institut Francès. cía Lorca de brillant i consisbon gust de boca ... h d abril de 2003. Abril\:UUUúsiea. Larry Passin, clarinet. Institut Francès. 30 d'ade 2003. questnl Simfònica de Barcelona Impromptus (a Miguel Heri Nacional de Catalunya. Maltuíttdez), complexa i heterogèp~r F.T.-B. grat la riquesa colorística que nía composició de M. Rosa Riamb la mateixa desídia que maposseeix el clarinet, afrontar un bas. Era trist contemplar la sanífesten aqueU públic i aquelles na vegada més hem de recital d'aquest instrument a sola de 11nstitut Francès gairebé institucions que ignoren la múlamentar l'escàs interès lo no és fàcil: amb tot, Larry buida davant de l'actuació en· sica del nostre temps... q~e tenen els mateixos Passin va evitar la possible motusiasta i brillantment comuniCertament, no és aquesta Ja ~ttors a conèixer la múnotonia amb una selecció d'ocativa de Pilar López-Camsco. manera de lluitar contra la in!lCJ! dels nostres dies i com ni bres d'innegable atractiu que girecent guanyadora del Premi diferència que suscita la músi:~orcen per donar suport a raven al voltant de les magistrals Xavier Montsalvatge (l'únic ca d'avui, ni aquesta és l'actitud .mterprets que es dediquen Tres peces que Stravinsky va esconcurs dedicat a la música del per demostrar agraïment a qui a~ifondre la música que escriure el 1919 i que malgrat el segle xx!). intenta divulgar la nova música ~uett Treball interpretatiu retemps no han perdut la seva adI el recital continuà amb dues en interpretar-la o bé els qui, treamb veritable profundi~t~t mirable frescor i poesia. I és ailectures igualment puntuals dels ballant des de la Junta de l'As1 t vo}untat per donar la Ieexí com el públic va poder ovaNou apunts per a piano d'Homs sociació Catalana de Compositulra mes fidedigna i brillant de cionar una actuació de rutilant Momde Yvette pour Sonata la i en buit el omplir intenten tors, • · En massa' per i contrastant coloració i escold' mustca. noaseva salvatge per acabar amb unes l11 programació de les nostres P<ld lr en tots els moments que lar amb interès dues peces de versions d'alta volada pianístiobres en l'activitat concertístien, els compositors soct" s suggestiva plasticitat de Gerard ca de la Suite op. 25 dc Schéinca C!ltalana ... .• . 011Qd l'As López, l'interessant especulació Ien d ,e soctació, es !amenberg i dues peccs dels l'In gt reI va ésser una pena que els les. e .PDC cas que mereixen dc de la música de Xavier Boliart. gards sur l'enfanf fesus - Pre· companys d'Agustí Charles i de lllStítucions i dels melòmans la fina ironia descriptiva de Permière comnumion de la Vièrge M. Rosa Ri bas es perdessin l'a~quan és l'hora d'aplaudit: dent la paciència d'Armand i Régard de l'esperit de joievinentesa d'escoltar la lectura a~o~panyar amb la seva Grébol i la personalíssima cond'Olivier Messiaen. puntual que la pianista Pilar Ló~eta l'actuació dels inlèrcepció formal del lirisme coIgualment, l'absència de pez-Camlsco va ofedr dels seus municatiu que es manifesta en qui].~ queden a casa trancompositors i socis va presidir Preludis 11 i l/1, interessant exles Quatre peces d'Antoní Sel?<lene¡nt pel fet que no figuel recital de Larry Passin. claponent de la indagació timbribastià. pro&rama, tot actuant rinet solista des de 1989 a l'Orca d'Agustí Charles, i els Tres _p_:r R. BENlTO ··... · U · A - Dos recitals d'alt nivell U 224 OBC Primera temporada amb el segell Martínez Izquierdo ___e~-~-LS:S:.. EL TRET MÉS CARACTERITZADDR DE LA PRÒXIMA TEMPORA- DA DE L'OBC ÉS QUE SERÀ LA PRIMERA PROGRAMADA I PENSADA TOTALMENT PER ERNEST MARTÍNEZ lzQUIERDO, EN EL QUE ÉS L'INICI D'UNA ETAPA QUE CONVINDRIA MOLT QUE TINGUÉS LA SERENITAT, LA CALMA, EL TEMPS I EL RELAXAMENT QUE PERMETI ENDEGAR UNA TASCA APROFUNDIDA, AL MARGE D'URGÈNCIES I DE RECERCA DE RESULTATS INSTANTANIS I ESPECTACULARS. / s l'inici, també, d'una època que, com va dir molt bé el director general de la formació, Joan Ollé, en la presentació de la temporada, fineix el període marcat per la posada en circulació de l'Auditori i en què, contingut i continent entren en una via de normalitat o de velocitat de creuer que pot i ha d'afavorir una redefinició del tarannà i de la personalitat pròpia de la nova OBC. Caldrà estar a l'aguait dels esdeveniments, però en tot cas ha de ser un "aguait" no nerviós, no pendent de l'instant, sinó d'horitzó ampli. S'ha de donar marge de confiança i s'ha pensar més en la consolidació que no en l'atot llaminer immediat. Pel que fa al contingut estticte de la temporada, l'estructura és fidel a l'anterior, amb un petit retall fruit de les exigències del Fòrum Universal de les Cultures, ja esmentades en el nostre daner editorial, en el quall'OBC intervindrà en l'acte inaugural amb la interpretació del Requiem de Britten amb la direcció de Mstislav Rostropóvitx. Oferirà 29 programes, 2 dels quals a càrrec de sengles orquestres convidades: Simfònica de BaleaTs, concert 19 amb Edmon Colomer, E 28 328 i Orquesta Nacional de España, concert 28, sense director ni programa confitmats. Martínez lzquierdo va apuntar alguns dels trets més preeminents del seu ideari de programació: atendte totes les sensibilitats dels abonats, traslladar a l'àmbit concertístic barceloní el que s'esdevé arreu del món, recuperar el repertori simfonicocoral tot atenent a la gran tradició coral catalana i finalment donar suport a la creació catalana -compositors. T també "reassolir" el nivell elevat qualitatiu de solistes i directors, aspecte aquest que -ho havíem palesat repetidamentl'OSC havia menystingut de manera perceptible. I, de fet, es pot dir que el conjunt de la programació obeeix de manera molt clara a aquest ventall de bons propòsits, alguns dels quals en principi no còmodament compatibles. n aplec d'obres tan espectaculars com les que integren el Festival Mozart, i després el Concert per a violí de Sibelius (la llista segueix l'ordre de programació), L'ocell de foc d'Stravinsky, Simfonia U del "Nou Món" de Dvoník. suite d'El cavaller de la rosa i Don Ow· xot d'Strauss, Cinquena i Quarta de Mahler, l'Onzena de Xostakóvitx, Quarta (Romàntica) de Bruck· ner, Concert per a violí de Max Bruch, Sisena (Pastoral) de Bee· thoven, Concert per a dos pianos K. 365 de Mozart, Concert pera piano i orquestra núm. 2 de u~zl. Quarta de Txaikovski, Sis Conci!I1S de Brandenburg de Bach, Conren per a piano i orquestra núm. 2de Brahms, Noche en los jardinesde Espai1a de Falla, Concert per afa mà esquerra i Daphnis el C/lloéde Ravel Missa "Nelson" de Haydn. Shére~ade de Rimski-Kórsakov,Ai· res gi ta nos de Sarasate, Concert P•1 a piano i orquestra de Schuma~o el Requiern de Verdi complet:'en molt bé la primera de les intenCIOI'~ de Martínez lzquierdo. Observen' en tot cas, com a fet remarcab!c· , s•ofenc& que de Beethoven nomes l'esmentada Pastoral. La programació d'obres de_com· posi tors com Varése, Serockt, ~: 1 t·io ' Kodaly• Messiaen, BernsteiOEn Copland atendria la segon~:~ aquest segment cal fer atencto · pecial a la impressionant ob~ ()rl , .les de,\'tesqaeo. aux eto1 canyons rec Ga l'ho¡ hom naro l'avi seu ve teix tua, lini~ pre ~ •io(¡ Ch · cond gura d' e~~ lamt :ert! 25 I \fon ~liu violoncel de Lleonard Balada); Ofè· lia Sala encapçalant el quartet de veus solistes (Missa "Ne/son"); Joaquín Ach(tcaJ.TO (Concert per a la mà esquerra de Ravel); Ja incombustible Ida Handel (programa Sarasate); Martha Argelich, en un retorn d'una altíssima significació, (Concert de Schumann), i Joan Enric Lluna (Concert per a clarinet de Joan Guinjoan, obra encàrrec). També cal situar com a solista l'Orfeón Donostiarra com a conjunt realment estel·lar en la versió, que pot resultar molt important, del Requiem de Verdi. el que fa a directors, Martíamb les seves dues hores continuanez Tzquierdo amb la resdes de música. ponsabilitat sobre 9 proPel que fa al repertori simfonigrames assumeix de manecocoral, l'esmentat Requiem de Verra molt clara el seu paper central di constitueix l'exemple més clar de en la formació, al costat dels prinvoluntat explícita de recuperació cipals directors convidats, els "ex" d'aquesta parcel·la creativa, acomLawrence Foste1~ que dirigirà panyat per les també esmentades un únic programa, i Franz-Paul .llissa "Ne/son" de Haydn i la suiDecker, amb 4 concerts, director te Daplmis et Chloé de Ravel. que és sens dubte història molt desLa creació catalana es manifestacada de l'OBC. Presències com tarà en les estrenes de sengles encàrles de López Cobos, Víctor Pablo recs fets a Joan Guinjoan i a Feliu Pérez, Cristopher Hogwood, RoGasull, i també en bert King i Josep l'homenatge que Pons, ajuden a hom retrà a Lleo- ~ RE donar consistèn, ~ nard Balada en CUPERACIO DE cia a aq uesta l'avinentesa del cabdal parcel-la. LA LÍN I A DE FRESENseu setantè aniCabdal en la meTAR DESTACATS ,·ersari, i així masura que pot ajuteixen la progradar a donar conSOLISTES I mació d'obres de sistència al disDIRECTORS . Ricard Lamote de ~ ~ curs artístic bàsic, Grignon - feliç ~~~~~~~~~'./ que és estimular reincorporació- i el potencial de la d'Homs, Ramon Porter i Montsalformació. Que la immensa majoria l'3tge. dels programes siguin conduïts per La nòmina de solistes ofereix un músics d'aquesta envergadura és estol de noms destacats que la siun fet remarcable i que cal que tin1~: tal com ha estat dit, força en la gui continuïtat. El fet que algun ltma d'èpoques anteriors amb d'ells (Hogwoood i King) a més presències com les F. P Zi~mer­ condueixin concerts de la seva par~~nn, que interpretarà amb Sergi e ticular especialització abona el que 1 . mmermann el Concert per a dos s'acaba d'exposar. vrolillS i orquestra de Mozart· La temporada començarà el dia Ch nstran · · Zaccharias en la doble' 20 de setembre amb l'habitual Fes.ondició de responsable de l'inautival Mozart, que com hem dit as~ral Festival Mozart i de solista sumirà Christian Zaccharias i que ~aquest en dues intervencions: fins al 28 de setembre oferirà tres oncert per a dos pianos K. 242 programes i sis concerts en una amb Marie-Luise Hinrichs) i Conoferta mozartiana variada esquit· ,."rtper a PLano i orquestra núm xada isoladament per J. Ch . Bach L) K . . Mo · :>03 de Mozart; Shlomo i per Handel. El darrer concert bel'ntz (Concert per a violí de Sitindrà lloc el dia 2 de maig i en toIUS); Llu[s Claret (Concert per a tal se n'hauran fet 74. P v- CURSDE ,MÚSICAA NTIGA A CATALUNYA I I Del R enaixement al Barroc. L'antic i el nou món Del24 ui 3 1 d'agost de 2003 SANT FELIU DE GUÍXOLS Jordi Savall direcció anística M asterclasses Montserrat Figueras interpretació vocal Manfredo Kraemer violí barroc i conjunt de cordes Sophie Watillon viola de gamba i consort Bruno Cocset violoncel barroc Jordi Savall viola de gamba, música de cambra, conjunt vocal i instrumental Pierre Hamon flauta de bec Marc Hantaï traverso barroc Jean-Pierre Canihac cometto i conjunt de vents Daniel Lassalle sacabutx Josep Borràs baixó i xeremies Romà Escalas aixabeba i cobla de ministrers Pedra Estevan percussió Rol f Lislevand llaüt. viola de mà. guitarra i tiorba Xavier Díaz La torre guitarra, tiorba i baix continu Pierre Hantaï clavicèmbal Luca Guglielmi clavicordi i baix continu al clavicèmbal Conferències i Seminari Rui Vieira Nery: Lus músiques cnfonlals dl!! RenaL~cmclll i del Barrtlt' Concerts Concerts de professors (25 i 27) Concerts d'alumnes (29 i 30 d'agost) Concert dc cloenda (31 d':tgosl) Viva/di i el seu temps Conjunt vocal i instrumental Jordi Savall, direcció Informació Centre Internacional de Música Antiga Cnmi dc In Font, 2. 08193 Sellolerro Tel. 93 S94 47 60- Fax: 93 580 56 06 alíovox@ctv.es Organitza: --bJ ---~:~~ 1111 ~-~ ri] C'f).UfL"li JC~IU.. ..\1 Df_,,U)).I(A,A'<IlUA . ... 29 329 Totes les grans religions, aplegades en el Festival de Músiques Religioses del Món de Girona ENTRE EL PRÒXIM 28 DE JUNY I EL 13 DE JULIOL L'ENTORN MONUMENTAL TAN PRIVILEGIAT DE GIRONA, AMB LA MAGNIFiCENT CATEDRAL COM A REFERÈNCIA CENTRAL, ACOLLIRÀ LA QUARTA EDICIÓ DEL FESTIVAL DE MúSIQUES RELIGIOSES DEL MÓN. Dansa de/a Mort de In processó de Verges quest esdeveniment és l'únic dels que se celebren a l'Estat espanyol que acull referents musicals de les tradicions religioses més importants del món: cristiana, jueva, hindú, musulmana i budista. I a més, enguany s'hi incorpora una mostra de l'índia quítxua. Aquest marc esdevé quelcom definitori de la seva importància com a fet cultural en un moment en què la interculturalitat religiosa assoleix arreu un protagonisme molt viu. En una manifestació d'aquest tipus, la programació per força ha de resultar variada i oberta. Inclou des d'esdeveniments inseribles en qualsevol cicle de concerts no especialitzat, fins a manifestacions de caràcter insòlit. Entre els ptimers hi ha el concert inaugural, amb la versió del Requiem de Fauré a càrrec de l'Orfeón Donostiarra amb la soprano Veronique Gens. el ba1íton Nicolas Rivenc i l'organista José Manuel Azcue. Entre les segones, el recital de tambors sagrats procedent del Japó amb el grup Yamato o la Dansa de la Mort dc la processó de Verges, tol i que ens resulti propera. La tradició cristiana, per raons òbvies, serà la que assolirà major protagonisme amb sis dels dotze concerts, entre els quals cal esmentar el recital de legor Reznikoff, amb una mostra de cant cristià i gregorià (dels segles IV al Xl). el A 224 30 330 concert de polifonies zhosa, zulú i sthu de The South African Gospel Singers, conjunt sud-africà d'un gran prestigi. rel recital d'obres religioses ibèriques del segle xv que oferirà l'Othello Ensemble format per músics catalans. Ja s'ha fet esment de la presència de la Dansa de la Mort de Verges, que surt del seu àmbit natural i mostra la seva puresa de contingut i expressió en el marc de Ja catedral gironina. Una dimensió especial tindrà la celebració d'una cerimònia religiosa segons el dtu bizantí oficiada per un bisbe ucraïnès. a tradició jueva serà representada pel cant hispanojueu de la mà del grup Alia Musica, un dels més reconeguts aneu del món en aquest tipus de repertori. Oferiran un mostra de cants espirituals i poemes de contingut místic d'alguns dels grans poetes hispanojueus de l'edat mitjana, com Yehudà Heleví, Abrahan eben Ezra o Yehudà aben Abbas. La h·adició hindú serà servida pel flautista Pandit Hariprasad Chaurasia, un molt reconegut intèrpret de bansuri, la nauta tradicional índia feta de canya de bambú. La tradició alcorànica es manifestarà amb la interpretació dc versicles de l'Alcorà amb Hayyí Jalil Barcena, director dc l'Institut d'Estudis Sufís de Barcelona. El espectaculars tambors sagrats L del grup Yamato, que han recorregut pràcticament tot el món. ofe. ri ran una -sobre el paper- sugge>· tiva referència del món religiós de tradició budista. Luzmila Carpio oferirà un reci· tal titulat "El cant de la terra i les estrelles", amb el qual ens situarà en l'àmbit de la música religiosa dels indis quítxues. El Festival enguany ofereix un concert de cai'acterístiques pecu· liars. Es tracta d' una proposta que aplega textos de caràcter religi&sdf tres poetes gironins, Miquel de Pa· Iol. Narcís Comadira i Rosa Font, musicats pels compositors Jorge Muñoz, Xavier Albertí i Carles Ca· sas. El concert serà interpretat pel Conjunt Orquestral de Girona. l'Amsterdam Percussion Group,b mezzosoprano Titon Frauca. el te· nor Josep Pizarro i el baix Pa~ Bor· das amb direcció de Josep \tcent Els concerts es repartiran ennt la catedral, Sant Domènec. el ela~· tre de la catedral i les escales de la mateixa catedral. Juntament amb aquests c?n~ertS. s'oferirà una exposició audJ0\1sual per donar a conèixer les principal; tradicions religioses presents 8 Ca· _ ro> talunyé:l. El pressupost total és de 4::>0. eu ros 208.000 dels quals aporla!S ' de G'Jrona. en': per l'Ajuntament promotor del cicle, i la resta de pa trocinl aliè amb protagonismee~· pecial de "la Caixa", i taquillatge. 1, IT I( EUROPA CANTAT BARCELONA 2003 La gran festa del cant coral 1 arcelona es prepara per viure aquest mes de juliol una gran, una enonne festa de cant coral. Amb la celebració de l'Europa Cantat, durant uns quants dies esdevindrà la capital europea del cant col·lectiu, en una manifestació que hem d'esperar que resulti enormement productiva. I que, a més, arriba en un moment molt interessant de la vida coral catalana. Un moment que conjuga, d'una banda, una enorme vitalitat i empenta creativa i, de l'altra, una certa indefmició pel que fa a idearis mestres. Ens sembla que podem justificar que Barcelona, i per extensió tot el país, es mereixia aquest honor d'acollir la gran trobada, atès el seu conseqüent i històric paper en el moviment coral europ~u i el ~·un segle i mig llarg desdevemr el moviment coral u~a de les manifestacions culturals mes representatives del país. I per haver estat bressol de figures d'una enorme vàlua en aquest terreny, en un recorregut ~~e, c.omençat per Clavé, passa per !llet I continua amb Oriol Martorell i l'estol tan viu de noves generacions de düigents que renoven aquesta via amb una gran conseqüència i en què tots ells han fet aportacions d'un considerable pes. El Tema que avui proposem, per tant, ens fa una il·lusió particular i per això hem procurat tTactar-Io amb un cert caràcter d'exhaustivitat. Hem pretès que res d'allò més important no hi manqui. Des de la història de l'esdeveniment i el paper que en aquest ha jugat Catalunya, a la concreció informativa dels aspectes mes Lmportants que comportarà. Tot això, de la ploma i veu dels protagonistes més destacats, tant darrere el teló -dirigents i executius-, com dels qui donen la cara en el pla artístic, els responsables dels principals tallers. Implícitament, aquest, tema, constitueix també una cdda a una resposta ciutadana a l'alçària de les circumstàncies que confirmi en aquest aspecte complementari tan important la bona salut i la profunda implicació social que té el cant col·lectiu al nostre país. Europa Cantat, una història coral europea DURANT L'ANY 2003 EUROPA CANTAT CELEBRA EL 40È ANIVERSARI DE LA FUNDACIÓ DEL QUE INICIALMENT s'ANOMENÀ Coeur )oie (França) i de FEDERACIÓ EUROPEA DE J OVES CORALS l'Arbcitskreis Musik in der (FEJC). Sr AQUESTA ORGANITZACIÓ AVUI Jugend (AleREPRESENTA MÉS D'UN MILIÓ DE CANTAImanya), la Federació EuRES I DIRECTORS DE 42 PAÏSOS EUROPEUS, ropea dc JoÉS GRÀCIES A UNA HISTÒRIA I UNA EVOLUves Corals es CIÓ, INI CIADA TOT JUST DESPRÉS DE LA SEcrea oficialment a Bonn GONA GUERRA MUNDIAL. el 9 de febrer de 1963 com per NOEL MINET a associació de dret alePresident del XV Festival Europa Cantat many. Corals Vicepresident de la federació Europa Cantat d'Anglaterra, Bèlgica, de Catalunya i I 1953 un gran compositor i pedagog francès, Céde Suïssa en sar Geoffray, va organitzar a Vaison-la-Romaine formen part. les primeres Choralies. que van aplegar diversos El francès milers de cantaires a la terra provençal. Uns anys François Bouabans, ell va iniciar a Lió el moviment coral A Coeur Joie, rel, cantaire i amic de César Geoffray, n'esdevingué primer que fou creat oficialment el1947. El 1952 va trobar un president, i Oriol Martorell, vicepresident. La Secretaria Gedirector dc cor alemany, Gottfried Wolters, presentador neral és confiada a l'alemany Paul Wehrle. Després de l'ini· d'emissions radiofòniques dedicades al cant coral. Fent ci, la seu de la Secretaria General sempre ha estat a Ak· una comparació, es pot dir que aquests dos homes van ser manya, sostinguda econòmicament pel ~fi. per al cant coral europeu, el mateix que nisteri Federal de la Joventut alemany. Charles De Gaulle i Konrad Adenauer L'objectiu principal d'aquesta nova fe· per a la construcció europea a la ma- '? deració és donar una forma estrucrura· teixa època. Ells van tornar a trobarL'ORIGEN ES REda a la cooperació i els intercanvis i~· se el 1954 a les Trobades Corals Franternacionals, que els fundadors conll· coalemanyes de Passau (a Alemanya). MUNTA A L'ANY deren com a part integrant de les seres Els cors es troben, els directors es . activitats. 1953, EN LA FIGURA coneixen. El 1956, les segones ChoHavent tingut personalment l'~asiO ralies de Vaison-la-Romaine confirDE CÉSAR GEOFFRAY. de participar al Congrés InternaciOnal men l'èxit de la f61mula. La idea d'un joventuts Musicals a Palma de de festival internacional de joves corals ~ ~ Mallorca, l'abril de !963. hi vaigdn· pren forma. Serà organitzat a Charlecobrir Oriol Martorell i la Coral Santlll· roy (Bèlgica) l'agost de 1958, any de l'Exdi. Encara recordo aquell extraordinari concert que\J" posició Universal de BrusseHes. Aquest festival assoleix fer a la catedral de Mallorca, i que em va pennetre un èxit dc participació sense precedents, atès que 2.000 brir el Llibre Vermell de Montserrat, amb peces de I~.~ cantaires representen 14 prusos, amb la presència de 30 rerols i Narcís Casanovas i Ja cèlebre Missa d'Igor Stral1ll' · corals constituïdes i 59 directors vinguts d'Alger, Berlín, Friburg (Suïssa), Ginebra, Karlsruhe, Lió, el Marroc, Pals festivals. Seguint l'exemple de les Chorali~de rís, Zagreb, i fins i tot dels Estats Units. Oriol Martorell Vaison-la-Romaine els festivals d'Europa Cant~tte­ hi és present amb la Coral Sant Jordi de Barcelona. , ,. i estan compostos de dtwr· nen lloc cada tres anys En aquest festival s'esbossà el projecte d'una federació sos tallers, en els quals els cantaires vingutsd~r europea de joves corals. La primera reunió té lloc a Gidrets diferents treballen una o diverses obres corals 8~ .a nebra el 15 dc maig de 1960. Semblantment a les Cho· · d'o,erlr. direcció d'un 'director de renom amb l'ob¡ecttu ralics de Vaison-la-Romaine, la tercera edició de la qual r · 8nts' ' aquest programa en concert davant els altres par 1~1 P . 1~ té lloc el 1959, s'organitza un nou festival a Passau l'any al públic local. Contràriament a les Choralies, els estil ' 1961. Ls'hi dóna un nom que ho diu tot: "Europa Cancada vegada s'esdevenen en una ciutat diferent d'Eu;~:u tat", és a dir, "Europa canta" en llatí. Hi ha 69 grups proAtès que el primer festival va tenir lloc el 1961 3 a~l cedents de 12 països. Cal imaginar-se el que en aquella (Alemanya), era natural que el segon fos a Nevers_¡~~ 1d època podia representar especialment per a francesos i el 1964. Després van seguir, el 1967 a Namur (Be git~git alemanys el fet de cantar plegats a les ribes del Danubi. 1970 a Graz (Àustria), el 1973 a Autun (França). e L'èxit fou considerable. A iniciativa del moviment A E ver 1 d'ac hisu d'~ ~ Din \1 ~ re~ def E 32 332 oes festi E ls objectius i les activitats. Europa Cantat avui dia és l'organització europea més important de cors infantils i juvenils, amb els quals vol compartir l'herència cultural europea en el desenvolupament de valors com la tolerància i la democràcia. Vetllem per conservar sempre el caràcter prioritàriament pedagògic de les nostres activitats. Aquesta és la raó per la qual nosaltres deixem l'organització del concurs de cors a altres organitzacions. Cada any, Europa Cantat ofereix a diversos països d'Europa activitats per a cors, per a joves cantaires, directors, compositors i mànagers musicals, debutants, aficionats iniciats o joves professionals. Al marge dels grans festivals que s'organitzen cada tres anys, es poden trobar les Setmanes Cantants Internacionals, les Vocal jazz Days, una Acadèmia Europea per a joves Directors de Cor, viatges d'estudis per a directors de cor, un Concurs Internacional de Direcció per a joves directors de cors. Europa Cantat col·labora amb la Federació Internacional de la Música Coral i la Federació Internacional de Joventuts Musicals en l'organització del Cor Mundial de joves, que es reuneix cada estiu en una gran formació en un país del món, i cada hivern a Namur en un formació més reduïda. a Leicester (Anglaterra), el 1979 a Lucerna (Suïssa) i novament a Namur (com a excepció a la ¡·egla) el 1982. El món sencer guaitava amb interès la marxa d'aquesta aïentura coral europea. A iniciativa de Paul Wehrle, primer secretari general, la Federació Europea de Joves Corals s·as~ia amb A Coeur Joie International i amb altres federacions d'Europa, Amèrica i Àsia, per crear la Federació Internacional de la Música Coral. L'acte de fundació d'aquesta nova estructura es va signar a Namur, en la cloenda de la 111Ítena edició de l'Europa Cantat. Des de fa uns anys, la Secretaria General d'aquesta federació està a Altea (Espanya). Després d·aquesta esmentada edició a Namur, el presidtntfundador, César Geoffray, passà el relleu del moviment ACoeur Joie a Marcel Comeloup. Aquest organitzà el fesm'aide 1985 a Estrasburg (amb prop de 6.000 participants), itingué l'honor de rebre el president François Mitterrand i el canceller alemany Helmut Kohl per al concert de l'Ein Deutsches Requiem de Johanncs Brahms. La Federació Europea dc Joves Corals es desenvolupa: diverses federacions corals de països europeus demanen uropa Cantat avui. Un Comitè Directiu de 13 perd'adherir-s'hi. Marcel Corneloup s'arrisca en una empresa sones escollides cada tres anys després del festihistòrica, en organitzar el desè festival més enllà del Teló val dirigeix Ja Federació, que agrupa 38 orgad'Acer, concretament a Pécs (Hongria) el 1988. Els festivals nitzacions membres dc 27 països europeus, alsegüents s'esdevenen al Sud (Europa Cantat XI, a Vitòria, guns centenars de cors i persones membres a títol 1~91) i tot seguit al Nord (Europa Cantat x n, a Herning, individual de 42 països europeus. En total representa més Dinamarca, el 1994). de 30.000 cors i més d'un milió de cantaires i directors El novembre de 1994, Gilbert Martens, president de la de cor de 42 països europeus, i S I països d'aneu del món. Vlaamse Federatie van ]ong Koren (Bèlgica), succeeix MarLa '"Europa Cantat Magazine" es publica 4 vegades l'any cel Comeloup. Malauradament, morirà inesperadament uns per als seus membres. me_sos més tard. Havent estat escollit president després de Estem especialment joiosos d'organitzar el nostre XV qUI tant de temps va ser un home clau festival per primera vegada en una en~! història de l'Europa Cantat vaig gran ciutat. Barcelona, i per primelenírel privilegi de presidir l'edició Eu~ ra vegada al país del qual va ser un !Opa Cantat Xlll a Linz el 1997 (À usdels nostres fundadors, l'infatigable L ' OMBRA ALLAR~).i XIV a Nevers el 2000 (França). defensor de la música coral catalada~ u~~ segona excepció a la regla na Oriol Martorell. Ell formà part GADA D ' ORIOL MARerota~~~. ~esprés d'aquest períodels homes i dones convençuts, de,la FéderatJon Européenne des Jeucompetents i entusiastes que amb el TORELL PLANARÀ EN ~~s.Ch~r~es ha pres el nom del seu seu compromís han llaurat aquest .tiVal 1s anomena, simplement EuL'EDICIÓ D'ENGUANY. camí exitós. ~a Cantat. Des del 1997, Eu~opa -... ~ Fa quaranta anys no podíem ntat rep suport financer de la Unió "-' 1/ pas imaginar l'èxit del cant coral Europea. tal com avui dia és viu en les seves , Desitjant de passar el relleu de la presidència va ser estructures, amb l'audiència de públic que té i el lloc 1 anglès Christophcrs Simmons qui reprengué el càrrec el que ocupa en l'ensenyament dc la música. En mig novernb;e de 2000. Però em va demanar d'acceptar el càrsegle, l'evolució quantitativa i qualitativ~ d~l~ c~rs i dels seus directors ha estat molt sJgnJfJcatJva. :~:v~cepresident, i alhora la presidència de la XV edició El stwal Europa Cantat a Barcelona. Les seves iniciatives: concerts, edicions, concursos, aparicions mediàtiques i col·laboració dels poders ni~:~~re Com.itè Directiu ja ha pres la decisió d'orgapúblics, inscriuen d'ara endavant el 7ant coral en les fllan ·a , Yl Feshval Europa Cantat a Mayence (Mainz, Aleactivitats culturals de la nostra soc1etat contempo· nvid) 1a~y 2006. A Alemanya no s'ha organitzat cap fese.spres de l'inicial el 1961 a Passau. rània. E Al ¡;;o -= .:! El !!!!i' ¡¡¡· 224 ÒPERES Setembre 2003 dies 6, 7, 9, 10, 12, 14 i 15 Kazushi Ono Luc Bor dy Euch Wo•1der · Rudy Sabounghi · Alexander Koppelmann Lucinda Ch<ld> • Théàtre Royal de la Monnaoe I Opéra Na!ional de Lyon • Dale Duesingl Juha Kolllamen, Susan Chllcott, Kurt Strert. Cornelia Kallisch, Franz-Josef Ser!Q. Robin Ad;¡ms, Johanne Saunier, Kns Dane, Robm Leggate, Lorenzo Carbla. Jacques Does i altres • Orquestra i Cor del Théàlre Royal de La Mo'lna e dr. Bru'>el-les \Vintermarchen ¡;¡ r onlt• tF!tirf'm d(• Philippc Boes mnns Octubre 2003 dies 6, 7, 9, 10, 12, 13, 15, 16, 18 i 20 Bertrand de 8: . M¡.-;he ~e••.er i A!toce C"uner Christian Fenoui.lat Agostina Cavalca · Chnstophe Forey • Grand Théatre de Genève • Natafle Dessay I Mary Du~ Béatrice una-\~ I Jano OuUon. Jean-Luc Chalgnaud 1 Franco Pompon~ Alam Vernhcs I Stephen Morscheck. Daniil Shtoda I Johannes Chum. Marl<us Hollop I Randall Jallobsh, Antom Comas, Francesc:: Garrigosa. Uuís Sintes, Joan Martín Royo I Celestina Va reia • Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teatre del L1 :eu Ilarnlet d t• Ch u rlc~ Louis \ntbroibt' Thomas dt• Gitwomo Pu('{·ini Novembre 2003 dies 9, 13, 17,20124 Friedrlch Haider • Edita Gruberova. Sonia Ganessl, Juan Diego Florez I Reinaldo Maclas, Àngel Òdena. Simón Orllla 1altres • Orquestra Simfòntca i Cor del Gran Teatre del Liceu Maria Stuarda clt.. c. l)onizt..(ti au;uu,J.i Cosi fan tutte Desembre 2003 dies 9, 13, 17, 21, 28 I 30 Gener 2004 dies 2, 7, 10, 13, 15, 17, 21,28 130 Bertrand de B:lly I Josep Caballé Josep Maria Flotats· Alexander Beliaev · Lena Rivktna Vimcio Cheh · Goyo Montero • Gran Teatre del Liceu I Tealto Real · Regina Schorg I Angela Marambio, Heid• Brunner I Mansa Marlins, Ofelia Sala 1 Montserrat Mar!\ Jeffrey Franc1s lllya Levinsk)l, Manuel Lanza I Angel Odena J Carlos Chausson I Wolfgang Rauch. Orquestra Simfònica i C; ~ dP. 1 Gran Teatre del Uc<>u dt• W. \mad.-us l\lozart Gener 2004 d ies 12, 16, 19, 20, 22, 27, 29131. Febrer 2004 dia 1 Josep Pons Lluís Pasqual · Ez, Fr!Q' n Franca Squ.;rc apino VllltetO Cheli • Gran Teatre del L•~eu • Chnstopher Ventris I Richard Bcrl\eley·Steele, Gwynne Geyer I Su5.iwlr"'hG~ Robert Bork I Phlfrp Jo/~ Kenneth Riegel, Markus E•che. Heathe1 Buck, Begoña Alberd~ Francisco Vas. Susan Gorton, Rebecca de Pont DaVIes I Janice Meyerson. Tobias Schabel i altres. Cor de Cambra del Palau de la Músic11 Catalana Orquestra S•mfòn1ca • Co• dr!l Gran Teatre del Liceu P(l'ter Griines eh· 8 enja min BriH«'n i\lont~a l vatgc )](l'nfant et les sortilègt~s d<• J\huu·ic·t• How·l en ~ o z VENDA DE NOUS ABONAMENTS Por correu, fax o lnternet o..• 2 al 13 do ¡IJ/ly A les taquilles del Liceu Del 16 "' 20 do ¡uny {dc lO ha 3h I de 1430 ha 18.30 h) D o B Ballrt de I'Opéra de Paris JuHol2004 Joyaux Coreograf..., Geo<geBl ·.:.rt Drrector d'orq.t!b Paul Conr.e!t Compmiia ~aeional dt' Danza Febrer 2004 d ies 16, 18, 19, 20, 21, 22, 24,26128 Antoni Ros Marba Jorge Lavelh · Agost1no Pace • Francesca Zrto · Oomintque Brugutère • Gran Teatre del Lteeu I Teatro Real • Ana !barra I Rosa Mateu, Mansoi Monlalvo I Olalt Saitua, M1lagros Poblador I Anna Mana del Oste, Olatz Saltua I Sandra Pastrana. Monica Bacelli, Gemma Coma-Aiabert, Ana Hasler, Marisa Mart1ns, ltxaro Ment>~aka. Raquel Pierotli I Mercé Obtol, Mtrela Pintó, Claudia Schnf'ider, Vicente Ombuena I Albert Maniser ra~ Frençísco Vas I Josep Fadó, Entique &;.quenzo/ Joiln Martin Royo, Oltvier Grand, David Menéndez, Davld Rubtera, Rarnnta Kolto 1t1lt1es. Orquestr¡~ Simlòmca I Cor dol Gran Teatre del Liceu Babel46 de xa~it•r e Novembre 2003 dies 5, 8, 11, 12, 14, 15, 18, 19,21123 Juny 2004 dies 5, 9, 11, 15, 17,20121 Giuliano Carella · Robert Carsen • Anthony Ward · Robert Carsen I Peter van Praet • De Vlaamse Opera {Anvers ' Gent) • Carol Vaness I Nelly Miricloiu I Daniela Desslllnés Salaz:.~r, Franco Farma I Nicols Rossi Giordano I Fabio Armiliato, Robert Hale I Valt>ri Alexeev, Stanislav Shvets, Alfredo Mariotti, Fr¡¡oclsco Vas I V1cenç Esteve Madrid. V1cenç Esteve Corbactlo i altres. Orquestra Simfònica i Cor del Gran Teiltre del L1ceu Març 2004 dies 18, 19, 21, 22, 24, 25, 27, 28130. Abrll2004 dies 2 i 5 Bruno Campanella · Phylllda LJo:yd · Anthony Wnrd Mlchael Keegan·Oolan · A!ule Conslable • Opéra National de Paris I Royal Opera House Coven! Garden (Londres) • Carlos Atvarez I Joan Pons, Maria Guleghine I Carolyn Sebron, Matco Bert1 I Vicenta Ombuena Roberto ScandtUZZI I Stefano Palalch~ Javler Palacios, Begoi\a Alberdi, Stefan Kocoo, Josep Ferrer, Franclsco Santiago i altres • Orquestra Simfòmca i Co1 d"l Gran Teatre del Liceu l\1cu~bcth d <• Giuscppc Verdi •Franc:acV~w Gener 200461!~ Guei8$SII!l~ IJ mondo delia luna d<• .J. llaydn Taller d'Opera al Teatre IIIUI! l)t>r llln;r el.... 'iiN'I un~"'" (l:atrr/1 tM 11iiH'l11n;tl Si<l>gfri(l'd dt' ll i(•hun l Wagner I h-r llu•• .,..,. 'lfM·Irrn:•·" ¡/ .'mtr/1 1lr/ JtiiH'Iunrt,; Gotterdan1n1erwlg I ;¡ t·npt't•.ypn• tlt•IHtléu.'l dt• Hkhul'd Wu~'lWI' VENDA DE LOCALITATS fi par~r dt:l 14 de ¡ul1ol Maig 2004 dies 3, 4, 5, 8, 7, 8 I 9 Taller d'òpera al Teatre Lt.ur~: • Cop¡oduooó: Gran Teatre del Liceu I Teatre Lliure Repart1ment per determinar en Judicions que se celebraran el ¡uhol de 2003. Maig 2004 dies 16 i 26. Juny 2004 dies 2, 4, 8, 10, 18, 26 130 Bertrand d" B•lly Harr1 Kupte• Hans Sdlavernoch · Re1nhard Hemrich · Manfred Vos>. • Deutsche SlaJL;oper Berlin • John Treleaveo I Alan Woodraw Graham Clark I Kenneth Garnson. Debo<ah Polaski I Jayne Casselman, Falk Struckmann I Johannes \'On Ouisburg. Gunler \'On Kannen I Rolf Haunstei'\ Eric Ha:fva.rson, Andrea Bónig I Francisc.'l Beaumoot, Cnsbna Obregón i altres. Orque~tr:¡ Sr"'lfònlt:a del Gran Teatre del Liceu Maig 2004 dies 23129. Juny 2004 dies 6, 12, 14, 16 i 22 Juliol 2004 dies 3 I 7 Bertrand de Billy Harry Kupter Hans Schavcrnoch · Rernhard Heinrich · Franz P. David · Oeutsche Staalsoper Berlin · Oeborah Polaski I Jayne Casselman. John Treleaven I Alan Woodrow. GiJnter von Kannen I Roll Haunstein, Ma tiJ Salminen I Eric Halfvarson, Falk Struckmann I Johannes von Duisburg, Ellsabete Matosl Heike Giorhardt , Julia Juon, Cathenne Keen, Cristina Obregón, Marfa Rodríguez. Franclsca Beaumont i altres. Orquestre Simfònica 1Cor del Gran Teatre dol Ucou Juliol 2004 dies 23, 25, 26 27 I 29 Michael Hofstetter · Herbert Wernicke · Bj()rn Jensen · Hermann Münzer • Gran Teatre del Liceu I Thealer Ba.sel • Danlola Bercellona I A!trlcla Berdon, Elena de la Merced I Lynne Dawson, Pella Petrova 1 Mary Phdllps. Ewa Podies I Mercé Obiol.llxaro Mentxaka. Jordi Oomènech I Bnan Asawa. David Menéndez, Olr.rer Zwarg I Phlltp Cuthp i altres • Orquestra Sjmlònk:a I Cor del Gran Tea!re del Liceu INFORMACIÓ Telèfon 93 485 99 13 www.liCflubil•ceiO!'Ia.C<lm O•·qu e~ tra S imfòniea i Cor del C1·an Tea(rt• tld Li(·c u Gran Teati·e del Liceu RECITALS Barcelona obre les seves portes al XV Festival Europa Cantat 2003 1 DES DE L'ANY 1983, LLUÍS GÓMEZ ÉS MEMBRE DELAJUNTA DE LA FEDERACIÓ EUROPEA QUE ORGANITZA -CADA TRES ANYS- EL FESTIVAL EUROPA CANTAT, A CIUTATS EUROPEES DIFERENTS. ENGUANY SERÀ LA CIUTAT DE BARCELONA LA QUE ACOLLIRÀ LA QUINZENA EDICIÓ DllJ.. FESTIVAL AMB MÉS PRESTIGI INTERNACIONAL. UNA PROJECCIÓ DEL REPERTORI CATALÀ, JUNTAMENT AMB UNA ESTADA INOBLIDABLE PER A TOTS ELS PARTICIPANTS, SÓN ELS REPTES PLANTEJATS, QUE ALHORA OBRIRAN NOVES PERSPECTIVES AL CANT CORAL QUE ES FA DES DE CATALUNYA. r_ea '!?_e~opolitana. amb l'objectiu d'aconseguir una proJecczo 1 un ressò més ampli, però l'espai neuràlgic del Festival serà Montjuïc. -1 pel que fa a la promoció, quines estratègies s'han dut a terme? :Hem definit una estratègia per informar el gran púbhc de la presència a la ciutat del Festival. L'objectiu és donar a conèixer fes caracterfstiques i fa dinàmica de l'Europa Cantat a tol Catcllunya. Així, creiem que el dia 17 de jutzy tothom tindrà presentl'e.v:istència de l'esdeveniment! -Què significarà, el Festival, per al cant coral català? -Esperem que un gran impuls. Tot i així, cal afegir que l'evolució del moviment coral està sent ascendent. Des de l'any 92, moment en què vam començar a treballar conjuntament totes fes federacions per mitjà del Moviment Coral Català, s'ha notat un canvi de dinàmica molt interessant. Si fem una comparació entre les activitats per IZASKUM ARGEMÍ que es duien a terme l'any 1991-92 amb les que s'han organitzat durant el2000-0J, s'hi obsen'a un canvi quauaranta anys de trajectòria han consolidat l'Eulitatiu i quantitatiu rellevant. Es fan més festivals i acropa Cantat com el festival de cant coral de més tuacions de cor. Però el més significatiu és que actualprestigi en el panorama internacionaL Quin element els concerts s'omplen de públic interessat pel cant ment diferencial oferirà la quinzena edició del coral. Festival? -¿Es tracta d'un públic amb un nivell musical més ele.Crec que l'element més important per destacar és l'esvat? tratègia definida per l'organització, amb referència als -Sí. És una dinàmica diferent. Abans el públic que anaparticipants. Un dels objectius ha estat prioritzar l'accés va als concerts no /10 feia motivat per uns interessos vers ala gent jove, mitjançant una política de preus. Més d'un el cant coral, sinó que eren grups lligats afectivament als 50% de fes persones inscrites són menors de 27 anys. cantaires. D'altra banda, també cal dir que el nivell mitjà D'altra banda, hem fet una escala de preus d'acord amb dels cors ha millorat. Aquest és un factor que ha permès el poder adquisitiu de cada país. despertar expectatives i ha potenciat un interès entre la ·¿Es tracta, doncs, d'oferir possibilitats a un gran vengent. tall de participants potencials? -To111ant al Festiva I. El repertori presenta una gran ·Sf, l'edició d'enguany comptarà amb la presència de presència de música catalana ... cantaires d'arreu del món. Un fet desta-Per primera vegada s'ha donat cabuda c~b!e és que per primera vegada hi asa un grau elevat del repertori de/lloc on stst~ran corals d'Irlanda i de Grècia. es fa el Festival. I li ha diversos tallers Són països amb poca tradició coral i, dedicats a autors catalans. Així, per PER PRIMERA VEfi~ts ara, s'havien abstingut de parliexemple, n'hi ha un al voltant de l'oapar-hi. GADA HI HA UN DESTAbra, Montsa/)•atge, que serà tot un des. ·¿Hi ha una representació catalana cobriment per a la majoria dels assisCATPROTAGO~SMES unportant? tents, perquè no coneixen gairebé res MUSI CAL DE LA SEU OR. ·Hi ha uns 180 cantaires catalans de la música coral d'aquest compositor. GANITZADORA. mscrits. Pel que fa a fa resta de l'EsTambé n'hi ha un altre dedicat a l'Atat espanyol, són uns 120, els partici~ ~ thintida de Falla. La presència d'autors ~ts. J?'a~tra banda, hi haurà una par~~~~~~~~~~'!!!!/ de Catalunya a fora ha estat molt relahcrpac1ó Important de països com AletiJia. O sigui que aquest serà un bon mo~anya, Fran_ça, Suïssa i Holanda -presència habitual ment per donar a conèixer gran part del nostre repertori. /'a111 fes diferents edicions de l'Europa Cantat-. Cal A més, per difondre la nostra música arreu del món, el Moviment Coral Català editarà un llibre de repertori cíe5tacar q~e fins ara els països nòrdics hi havien particatalà. Serà un regal que es farà a tots els participants. pa_tpoc, 1 aquest any la seva resposta ens han sorprès posutvament. La idea és promoure la música contemporània. Per aquest motiu, malgrat que fem w1 recorregut que parteix de l'è:~~total, de quants pa1·ticipants estem parlant? poca antiga, s'ha fet incidència en fa música actual. L'obmés uns 3.~00, és a dir, 3.000 cantaires i 500 persones • e~tre dtrectors, corals convidades... jectiu és defugir aquelles p~ces que ja són ~econegudes internacionalment, per obrzr noves perspectwes. rabiot 1tract~r-se d'un festiva l de dimensions conside-Quines són les expectatives plantejades per l'organitciutets, ¿no h1 ha la possibilitat que quedi diluït, en una a com Barcelona? zació? -Que els cantaires de tol el món que participin en el a ·De f~t, és una qüestió que s'ha tingui en compte. Fins ra ma¡ no s'hav10 . ce Iebrat en una c1utat . Festival gaudeixin cantant i de l'estada a Barcelona. D'aldel tan gran. Una tra banda, que coneguin una mica més Catalunya i les mesures preses ha estat centralitzar el Festival en músiques que es fan al nostre territori. nitza~llt c?~cret de la ciutat. Paraf.lelament, s'han orga< actiVItats específiques a la resta de la ciutat i a l'à- Q un:s 35 .:H5 Preparatius i organització d'una nova experiència 111usical a Barcelona BÀRBARA ANGLÍ ÉS LA PERSONA QUE MILLOR CONEI X ELS ASPECTES ORGANITZATIUS DE LA XV EDICIÓ DE L'EUROPA CANTAT, PEL FET DE SER L'ENCARREGADA DE COORDINAR ELS EQUIPS DE VOLUNTARIS QUE PARTICIPARAN EN EL FESTIVAL, COM TAMBÉ o' ALTRES QÜESTIONS PRÀCTIQUES DESTINADES A GARANTIR UN ÒPTIM FUNCIONAMENT DE LA TROBADA. LA SEVA LLARGA VINCULACIÓ PROFESSIONAL AMB LA FEDERACIÓ CATALANA n'ENTITATS CoRALS, I LA CONSEGÜENT CONEIXENÇA APROFUNDIDA DE TOT EL MOVlMENT CORAL DEL PAÍS CONSTITUEIXEN INDUBTABLEMENT LA MILLOR ACREDITACIÓ POSSIBLE DE BÀRBARA ANGLÍ. marts, les corals participants faran una sèrie de petits ro11. certs gratuïts per esglésies del barri gòtic de Barcelona. ( e -En quins espais tindran lloc els concerts? -Entre el dissabte i el dimarts (els dies previs), nomes hi haurà una seu, que serà el Palau d'Esports. Aquest mateix espai es mantindrà Iotes les jornades, alternant-se di· mecres amb el Liceu, i dijous i divendres amb l'Auditori i l'església cie Santa Maria del Pi. -¿ 1 pel que fa als assaigs? -Els assaigs dels tallers estaran concentrats al Palat¡ de Congressos, que serà el centre neuràlgic del Festival, i o11 hi haurà també les oficines. Alguns assaigs es duran a ter· me a llocs com l'Institut del Teatre, el Museu d'Arqueologia o el CaixaForum, i també en escoles i instituts de Monl· juïc. -Dc quina manera coordinarà l'organització els partid· pants en aspectes com l'allotjament o el transport? A 224 mb Bàrbara Anglí conversem sobre els aspectes més pragmàtics de rEuropa Cantat 2003. De quina manera va sorgir la idea de celebrar el Festival Europa Cantat 2003 a Barcelona? -Va ser una proposta de Lluís Gómez, quan era president de la Federació i membre del Consell Directiu de la Federació Europea. Va ser aleshores quan es va proposar Barcelona com a candidata. Tot i que mai no s'havia fet un Europa Cantat en una ciutat tan gran, el projecte de Barcelona consistia a concentrar tota l'activitat a la Fira de Barcelona, per escapar-nos una mica del concepte de la gran ciutat, però al mateix temps per transmetre també la idea d'unió que defineix el Festival. -Quan van començar els preparatius? -La primera fase va ser la presentació de la candidatura, en la qual es buscava una presa de contacte amb les diverses institucions, les quals van valorar la proposta de manera molt positiva. Després es va mirar si les infraestructures eren suficients: vam veure que el Palau d'Esports era w1lloc adient. i en aquells moments també s'estava construint l'Institut del Teatre, o sigui que sabíem que tindríem espais de sobres. Pel que fa a albergs i residències, es va fer un estudi del que hi havia, i evidentment també eren més que suficients. D'aquesta manera, salvant la dificultat del que representa una ciutat de grans dimensions, Barcelona era una candidata ideal. Aquesta va ser la fase prèvia, i el setembre de l'any 2000 es va constituir una associació entre la Federació Europea i les sis federacions corals catalanes; i és a partir d'aquest moment quan es contracta personal administratiu i es comença ja d'una manera legal i real a treballar per al Festival. -Com estarà estructurat l'Europa Cantat 2003? 36 336 -Durant deu dies. els més de tres mil cantaires que hi ha inscrits estaran aquí fent diverses activitats. El Festival ofereix, a aquestes persones, vint-i-set tallers diferents de música coral. Entre aquests, n'hi ha dos que són especfficarnent per a directors: una acadèmia i un estudi tour. La resta són per als cantaires, amb els quals es munten diverses obres. corresponents a estils musicals di/erents. Aquest és l'eix fonamental. però en les primeres jornades, durant els assaigs corresponents als concerts dels tallers, hi haurà una sèrie de concerts extraordinaris: el primer dia (18 de juliol) es farà el concert inaugural. el segon dia tindrà lloc un concert a càrrec de conjunts corals catalans. i els tres dies següents diversos cors del Festival oferiran recitals extraordinaris. A partir del quart dia -del dimecres 23 fins al dissabte 26- tindran lloc els concerts finals dels tallers. A més a més, diumenge, dilluns i di- -En aquests moments hi ha diferents comissions de 1'0luntaris. algunes que ja treballen des de l'any 2000, que s'han anat ocupant d'aquestes qüestions. A banda de tota la feina administrativa, de despatx. hi ha també tota lo tasca del voluntariat. per la qual cosa una comissió s'ha ocupat de buscar places d'allotjament, mentre que una al· tra s'lw encarregat dels aspectes econòmics, etc. Durar/I el Festival, d'altra banda, es crearà un equip intemacíonal format per persones vinculades a federacions d'altre) països, que treballarà conjuntament amb els voluntaris catalans per dur a terme aquestes tasques d'organit:acio. -¿S'ha previst quin nombre de persones assistiran al Festival com a públic? -No se sap, i és una incògnita, però suposo que el Fes· tivaltindrà molt de ressò, ja que es preveu que els mifjans de comunicació en parlin força. Suposo que sí que hi haurà una bona reacció de la gent, atès que hi ha concerts que poden resultar molt interessants, com ara el de gospel, el de tango, o el de show-cboir. La gent afeccionada a la rmi· sica suposo que hi assistirà, tot i que espero que arribem més enllà, i que molts barcelonins i catalans se n'assa· bentin i puguin assistir-hi. 1 . -¿Hi ha entrades i abonaments disponibles? -Es poden comprar entrades per a un concert dete:nz~· nat o bé w1 abonament per a tots els concerts. En pn11C1· pi només hem previst aquestes dues opcions. Els preus_són força populars, ja que les entrades costen JO euros 1 tls abonaments per a tots els concerts 100 euros. -¿El Festival compta amb ajut públic? -Sí, tenim sub11encions. Penso que hem tingut una bona resposta de la seva part, tant en l'aspecte econòmic~XJ!" de col·laboració i sensibilitat. Cada vegada que hemn~· gut algun problema, ens hi han ajudat i hi ha hagl11111°il . bona relació. -Quins concerts o tallers cal destacar de tots els que un· dran lloc al Festival? -N'hi ha per a tots els gustos, però si ens hagu~ssfm de guiar per les inscripcions, els que han tingut més ~.\1t h~n estat els de vocal-pop i vocal-jazz. El taller ded1cat 0 : música americanct del show-choir també ha estat andes que ha gaudit de més acceptació. D'altra banda, crecqu~ resulta igualment interessant el de tango, i el tallercemrú en diversos Magnificats dels segles XVI i XV~J, i que c~ll~ tarà amb una orquestra d'instruments antzcs. Tam~.~ destacar el concert de cloenda, en què s'oferirà lt an~; da de Manuel de Falla per l'O BC, amb Raimon 10~'ar com a director. Però jo crec que això és qüesfió de !111 ~ el programa i que cadascú triï el que li resulti nze; atractiu. ° I Europa.Cantat, una vocac1o europea ~.~~ / DE MOLTS ANYS ENRERE, EL CANT CORAL CATALÀ HA MALDAT PER FER-SE PRESENT ALS ALTRES PAÏSOS EUROPEUS. nes breus dades ens poden ajudar a si· tuar el panorama d'aquesta vocació. En un passat llunyà, ca l recordar la participació de l'Orfeó Català en el Concurs deNiça (1897), els concerts d'aquesta mateixa entitat a Marsella i Montpeller (190 1), a París i Oriol .\Jartore/1 en la quar/u eciidó Londres ( 1914) i a Roma (1925). d'Europa Cantat,_._lf.:_llir.,:._ En la dècada dels cinquanta, l'Orfeó Català ac970 tuà a París; i la Coral Sant Jordi a Albi, Arlès, Siena i Florència. sions, que mai no ens haurien d'abandonar. En la dècada del seixanta, l'Orfeó Català actuà b)Les obres i els compositors programats en aAssís (estrena europea d'El Pessebre de Pau Caels periòdics festivals. sals), Florència i Roma; la Coral Sant Jordi a KarlsSense propòsit exhaustiu sinó, simplement inruhe, Tübingen, Lausana i Colmar; l'Orfeó Gradicatiu, n'esmento uns quants: cienc a Arezzo, on també participà Lluís M. MiSessions de cant comú: el 1961 , El rossinyol, llet, com a jurat del concurs que se celebrava en de N. Bonet; el 1964 no n'hi havia cap; el 196 7, aquella ciutat. Portem el cor content d'Enric Ribó; el 1970, Però fou a partir dc la creació de la Federació N'Eulàlia vol gonella de Mateu Fletxa; el 1973, Europea de Joves Corals/Europa Cantat (de la Sa xímbomba, de N. Bonet; el 1976, fubilate qual Oriol Martorell fou vicepresident des de la deM. Fletxa i Mariam Matrem d'El Llibre Verseva fundació i de la qual és donada notícia en mell de Montserrat (dirigides per Jordi Casas); el l'article del vicepresident actual) que aquesta 1979 Et incarnatus i Regina coe/i de Joan Cerepresència ha estat més constant, i a la qual són rols; el 1994, també dirigit per J. Casas, Canto oforen adherides diverses entitats; segons les danegro de X. Monstsalvatge; el 2000, Josep Prats des documentals i orals que he pogut consultar: dirigí La calma del mar, d'Enric Ribó. Capella Clàssica Polifònica, Cor Madrigal, Cor Tallers: en alguns dels menats per Otiol MarMaragall de Girona, Coral l'Atorell, La Negrína de M. Fletxa, mistat de Premià de Mar, Coral Magnificat de Josep A. Marti, Ariadna de Ja Ganiga, Coral AtMagnificat de J. Cererols i Magzucac, Coral Canigó de Vic, CoUNA DEMOSTRAnificat d'A. Soler i O vos omral Cantiga, Coral Càrmina, Cones de Pau Casals. PosteriorCIÓ DE VOCACIÓ EUral Espinavessa de Valls, Coral ment, el 1991 J. Casas va diriROPEA DEL CANT COLavínia, Coral Mixta Schola gir obres de J. Cererols (MagCantorum d'Igualada, Coral NoRAL CATALÀ. nificat) i Casa nova s (Quatre ve.s yeus de Capellades, Coral Responsoris); el 1997, Tradi01da, Coral Sant Jordi, Coral derunt me, de N. Casanovas i Terra Fe1ma Coral Xalesta L'EsSalve Regina de J. Cererols (diri~ill de Berg;, Octet Vocal de Girona, Orfeó En- gides per J. Prats). nc Morera de St. Just Desvern, Orfeó de SabaTambé aquest any 1997, J. Casas dirigí, en el dell, Polifònka de Girona. concert d'obertura, obres de Brotons (Aigües de Per glossar la importància d'aquesta presència, primavera) i Montsalvatge (Pianto delia Maesmental'é dos punts: donna, Chévere, Punto de habanera, Canto nea)La incorporació del Secretariat dels Orfeons gro i Canción para dormir un negrifo). : ~atalunya l'any 1975; i que aquesta incorpoCal concloure, doncs, que la presència d'obres S10 fou en qualitat de moviment nacional. i compositors catalans ha estat significativa, a la pEs a dir, quan encara vivia el gran sàtrapa del qual s'ha d'afegir la dels programats aquest any ardo. El país vivia una època d'esperances i iJ.lu2003. U 224 37 jj7 Presència catalana a Europa Cantat: tres vessants de la música coral POSSIBLEMENT UNA DE LES CARACTERÍSTIQUES QUE MILLOR DEFINEIX EL TARANNÀ DEL fESTIVAL EuROPA CANTAT ÉS LA DIVERSITAT, JA QUE DURANT ELS NOU DIES DE LA TROBADA, L'INTERCANVI D'INFLUÈNCIES ÉS CONSTANT. D'AQUESTA MANERA, EN POC TEMPS, ELS ASSISTENTS PODEN ADQUIRIR IMPORTANTS CONEIXEMENTS MUSICALS, ENTRANT EN CONTACTE AMB NOUS REPERTORIS I NOVIiS MANERES D'ENTENDRE LA MÚSICA CORAL; AL MATEIX TEMPS, L'ESDEVENIMENT TAMBÉ ENRIQUEIX NOTABLEMENT ELS PARTICIPANTS DES DEL VESSANT INTERPRETATIU. cola montserratina. Lluís Vila, responsable del taUer conrlt de primera mà -en haver format part de l'Escolania delmo. nestir- una part important de la música de Montserrat. Aba!} da d'aquesta primera fmmació musical com a escolà Vila ba destacat també com a notable director coral des del se~ debut l'any 1979, al capdavant de la Coral Belles Arts de les Joyen: tuts Musicals de Sabadell. La seva formació continuà despré¡ a Alemanya, en una llarga estada que li va pennetrc ampliar els seus coneixements en el camp de la direcció coral i d'orquesh·a. Al seu retorn a Barcelona, el 1999, es fa càrrec deb Coral Sant )ordi, a banda de treballar també com a assistent del Cor del Gran Teatre del Liceu. Lluís Vila ens descriu així el seu taller: ''Hi treballarem abm d'èpoques diferents, sense poder tractar, evidentment, tots tiJ compositors d'aquesta escola, sinó els més representatius', explica. "A mode d'introducció farem algun número de/lli ___P:!.)<?.R!JI SALAZAR ROY bre Vermell, i després diverses peces de Cerera/s, comarepresentant del barroc montserratí", afegepc. "NardsCa!llnovas serà el representant del segle XVIII, i Angel Rodamil~ n ractor que resulta decisiu a l'hora que l'intercanvi és l'autor que he triat del període romàntic tardà. A més, rilrtcultural sigui fluid és que l'esdeveniment s'orgabé hi haurà una peça de Ferran Sor". Vlla remarca tambêqut nitzi en una sèrie de tallers, segons àrees temàtila seva feina com a responsable del taller no serà exclu!Ï\2ques, per tal que els cantaires, a l'hora d'inscriument pràctica, ja que, a més, mirarà d'instruir els intèrpret! re-s'hi, puguin triar entre prop de vint-i-cinc opcions, sedes del punt de vista teòric: "A banda de donar a conèi.rer~-, gons les seves preferències o gustos musicals. Enguany els estil concret, un gènere -aclareix- , també donaré als pqni¡j. tallers s'organitzen en diverses categories, gràcies a les quals pants algunes dades sobre la importància de l'escola monl!f s'evitarà que cors i cantaires individuals es trobin en un grup rratina e11 la història de la música catalanl de treball que no respon als seus desitjos o a les seves caAl taller hi ha inscrites una cinquantenadt pacitats, un ret que en edicions anteriors persones provinents d'arreu d'Europa, i amb havia propiciat sovint situacions desaelles Lluís Vila treballarà tols els matins dugradables. rant una setmana per preparar el concert. En primer lloc hi ha alguns tallers rePRESÈNCIA "La gent que s'apunta als tallers d'Euroservats a cors complets, com també a cors Cantat està formada en la sever immflt· pa nacionals i regionals. En aquesta categoD'UN GRAN sa majoria per cantaires afeccionats,qut ria, els participants s'hauran de comprocanten en corals del seu país i que perer.· VENTALL DE metre a estudiat a fons la partitura perriquir-se s'apunten a algun dels tallers"!ex· què el director del taller pugui iniciar, diPROPOSTES. plica Vila, que enguany participa per pi1JIIIr rectament a Barcelona, la seva tasca. El cop a I'Ew-opa Cantat com a director. MaJ. programa, en aquest cas, està format per grat constituir aquesta, la seva pri~1eraet· obres particularment exigents per als parpe1iència, afronta la tasca amb optimrsme,tte ticipants. Una altra categ01ia de tallers és a regint que "el que mou la gent a inscriure's en Ull taller o~ destinada a cantaires individuals que llegeixen bé a vista o altre no és el nivell musical que es pugui tenir, sinó el fet¡;: bé que puguin preparar les obres amb antelació, perquè els conèixer nova música. Malgrat que no sé exactament quet:t resultats obtinguts, tant als assajos com en el concert. siguin trobaré, sé que la gent que s'inscriu a un Europa Cant~IJ~.s:r del tot satisfactoris. Finalment, una tercera categoria de taon va, i més encara si pol estudiar les partitures a pnon .a llers està oberta a tots els cantaires que vulguirt, en condidirector explica també, sobre això, que "a vegades~ssorpt~ cions de treball menys àrdues, amb la qual cosa les obres nent com els qui participen en l'Europa Cantat, tot 1serrt:~ interpretades seran de menor dificultat. En aquest cas, es cipa/ment amateurs, tenen un nivell de lectura i de co{J':ci:j donarà més importància al treball pedagògic que no pas al . d'assimilació molt grans''. resultat final. Des d'un punt de vista més global, Lluís Vila ~aiora~ Entre els tallers que configuren el Festival, cal destacar, positivament que l'Ew-opa Cantat 2003 se celebn a Barr ~· a tall d'exemple, el de compositors que dirigeixen la seva na, com també l'esforç dels organitzadors de muntarunJ pròpia música. a càrrec de Javier Busto i Vytautas Miskinis; deveniment d'aquestes característiques. També es mos!r3 .. el de gospel i espitituals negres, dirigit per Albert McNeil; satisret amb el que significa la idiosincràsia del F~h~al.n_ el dedicat a les Vespre al/a Beata Vergine de Monteverdi, pecialment pel fet que "hi hagi tallers tan diferents~ '"' ll amb direcció de Simon Carrington; o el monogràfic de Magdirectors que puguin aportar els seus coneixem~nts 1 ~ nificats del segle xx. a càrrec de Peter Broadbent. riència ., . Vila afegeix que ''tota la música que s'mle'J'rel"' Des d'aquí, però, voldríem aprofundir en els tres tallers estarà connectada, perquè serà tota coral, però al mate/XI~ que enguany estan dedicats a repertori català, i que són resprocedent de branques molt diverses". ponsabilitat de tres destacats directors corals del nostre país: Lluís Vila dirigirà una selecció de música de l'escola de úsica catalana a cappella del segle xx. Aqut>Sl~ Montserrat; Mireia Barrera es farà càrrec d'oferi1· una anller tindrà com a principal objectiu acostarelspif tologia d'obres a cappella de compositors catalans del seticipants a la música coral catalana del,st;gle x:,;. gle xx; i Jordi Casas serà el responsable del taller dedicat ta Ja direcció de Mireia Barrera, p_restlgtosa 1~,& a l'obra coral de Xavier Montsalvatge. prct que, després d'una primera fonnació musrca! aCata e~· El monestir de Montserrat ha estat des de sempre un va completar els seus estudis a l'Escola Intemac1o:d~ 101• rcrcrcnt de primer ordre en la vida religiosa i cultural caCoral de Namur (Bèlgica), amb Pierre Cao. Actua en:~ talana; i més concretament en l'àmbit musical, un centre estar vinculada professionalment a diverses corals. estB bressol de notables compositors i intèrprets. Per aquest mo. trada en la direcció del Cor Madrigal. tiu, l'organització del Festival ha decidit tirar endavant un 31 eob El programa, segons que explica Barrera, esta fonn taller amb algunes mostres de la producció musical de l'es- U M 38 338 junt e ro~ ~~~ ren~ .llar 1 Xa~ sat¡ ItS, 1011 rina J~ qu~ L'ait 't ' ~a~ 11/JC ~ a 'tls ~ tol, I I.ad ,'einl ~IJ s~ntj non age¡ ésm dec. les p 'd'u ble, ~~ sica~ dtt IIOQ tot, :J ~ Jcix 100Jall. !ha but, ;en- Jré! iliar 'orel! l eru seva major part per obres d'aual taller dirigit per jordi Casas, tors no gaire consagrats, ja que que presenta dues obres força la directora creu que el seu obdestacades dins el catàleg del jectiu és "donar a conèixer múmestre. D'una banda, podran sica d'autors més joves i menys escoltar-se les quatre CallcioXnuier Mo11tsalvntge conegu ls internacionalment". nes negras --originalment per a Concretament, el taller intersoprano i piano, després orpretarà L'aire daurat -un conquestrades-, que el compositor junt de cinc cançons de Ricard La mot e de Grignon sobre pova adaptar per a cor: "Canto negro", ''Chévere", "Canción emes xinesos traduïts per Marià Manent-; una havanera de de cuna para dormir un negrito" i "Punto de habanera" \lanel Oltra. L'amor mariner, i el Madrigal de Tal tabuli. La (aquestes dues darreres dedicades al Cor de Cambra del ~ta d'obres pertanyen a compositors de generacions més rePalau de la Música Catalana). D'altra banda. també se n'inrents: el SanchJs Benedictus de Pep V!la; una obra de Femando terpretarà "JI pianto delia Madonna", una de les Cinc inMarina sobre un text de Carner; i finalment una peça del jove vocacions al Crucificat, que constitueix una transcripció Xa1ier Pastrana, Gloria. Tot i això, Mireia Barrera ha matiper a cor i piano que l'autor va fer amb motiu del Festival sat que les obres que ha cs~ollit, "no són. gaire avantguardisEuropa Cantat de Vitòria, i que en aquella ocasió no es va tes, ja que es mouen totes dm sd una escnptura completament arribar a estrenar. Cal dir que tant aquesta partitura com tonal". Amés d'això, dues, concretament la de Fernando Males dues darreres cançons abans esmentades, van ser esrina ila de Xavier Pastrana, es podran escoltar per primer cop trenades pel mateix jordi Casas, músic d'una àmplia traaBarcelona. jectòria com a director de cor, fundador de la Coral CàrEl taller estarà format per unes vuitanta persones, un fet mina i actualment director del Cor de Cambra del Palau de que Mireia Barrera no veu de manera del tot positiva, ja que la Música Catalana i del Coro de la Comunidad de Madrid. l'aire daurat, per exemple, ''el formen cinc peces que neces}ordi Casas ha explicat que afronta la direcció del taller liten molta delicadesa, com també una especial articulació i amb molta il·lusió, perquè ''tant «fi pia11to delia Madon/ransparència ", explica, o sigui que "la interpretació amb na>> com dues de les cançons van ser estrenades pel Cor de Ull COl' tan nombrós pot desdibuixar alguns aspectes de la parCambra del Palau de la Música. en vida de Montsall'atge". 6tura", afegeix. Per a la resta d'obres, en canvi, la directora L'alllÏstat i el contacte mantingut entTe compositor i intèrcreu que el nombre de participants resulta força adient. pret fan que ara la direcció d'aquest taller suposi per a CaOuant a la dinàmica del taller, Mireia Barrera deixa clar que sas "tot un lwnor"·J·a que el concert tindrà com a incen'els primers dies es faran assajos per separat, amb el meu tiu. a més. el fet de ivulgar la música d'un gran autor cadiroctor assistent. El tercer dia estarà tot pràcticament muntalà del segle passat. tat, i aleshores només caldrà acabar de polir alguns aspectes-". El taller està integrat per prop d'una vuitantena de perU! directora afegeix, també, que "l'obra que em donarà més sones, motivades, molt probablement, pel fet que "en l'amfeina serà la de Lamote de Grignon'', un fet que es veurà combient coral europeu, MontsaiPatge no és un autor gaire co~-at amb Ja resta de partitures, que resulten "més fàcils pel negut, o no ho és tant com d'altres'', segons jordi Casas. El que fa amuntatge, i musicalment menys delicades''. director afegeix que "el que ha dut la gent a inscriure-s'hi Al'bora d'assumir Ja direcció del talle1~ Barrera té molt prehan estat les g@es de conèixer un compositor del qual han ~ntque "a u11 Europa Cantat hi ha des de cantaires professenti/ parlar però no e11 co11eixen gaire l'obra coral. ja que !lonals que canten en cors i que tenen un nivell molt alt, fins de fet, aquesta no és gaire més extensa del que presentaugem a qui simplement/i agrada cdntar i que la seva tècnica rem al concert". ~s més modesta"; per tant, "si em trobo amb moltes persones Els assaigs d'aquest taller seran més breus del que és hade coneixements més aviat bàsics, és possible que alguna de bitual en un Europa Cantat, duraran entre cinc i sis dies. ~peces 110 l'arribi a poder muntar". Tot i això, reconeix que El ritme de treball presenta algunes peculiaritats respecte duns anys ençà el nivell general dels participants és notadel d'un cor professional, ja que en aquest cas "les sessions ble, per tant no crec que em trobi amb grans dificultats en d'assaig acostumen a ser de quatre hores··, explica Casas. aquest aspecte··. Sobre els resultats del concert, la directora "Els professionals, en camiÍ, assagen normalment durant ~nna que "hi vaig amb la mentalitat que artísticament i mutres hores, però ca/tenir en compte que ho fan diàriament, !rtal~rellt no es podrà anar massa lluny, perquè una coral amb més intensitat, i també amb w1s altres condicionants". del'llrtanta persones que canti al Palau d'Esports és un fet que D'altra banda, el director creu que, malgrat que la tècnica noa[avorerx gaire des del punt de vista acústic". Malgrat vocal dels membres d'un taller pot ser en ocasions inferior lot, _un cop assumeixes això, l'experiència resulta interesa la pròpia dels membres d'una gran coral, es veu suplerlil~t .exphca Barrera, que en la present edició participa per ta sovint pel gran entusiasme que mostren els participants: ¡lllner cop com a responsable de taller. "la gent s'apunta a l'Europa Cantat amb u11 gran delit d'aprendre i de conèixer mtís1ca, a la qual es lliuren amb molsbi~u.e. més. ha sorprès Mireia Barrera és que al seu taller &l mscnt un nombre de cantaires tan elevat, un fet que ta generositat'', explica. ~tr~ l'interès que els participants mostren vers la músiFmalment, Jordi Casas vol destacar també el caràcter cosmopolita que defineix el Festival, ja que l'antiga Federa~r.Ja!S amfitrió. Aquesta circumstància va lligada a un al14\:IOr destacat, i és que, segons Barrera, "la gent jol'e està ció Europea de Joves Corals (avui Europa Cantat) es va crear precisament per unificar Europa culturalment després molt acostumada a interpretar música contemporània, i jo de Ja Segona Guerra Mundial. "Es molt important l'interf:Jqu~_és ?Ormal que el repertori català d'avui els cridi més canvi cultural que es produeix en el marc de l'Europa Can1!ll en~?: d aquesta manera poden saber de primera mà quitat··, explica el director, un fet que considera essencial perlus~ca s'està fent en els nostres dies a Catalunya". què "la gent quan fa mqsica i ca_nta conjun_tament s'oblis'h \directora també explica que els criteris en els quals da d'una sèrie de coses, tal mate1x temps netxen uns llaços erma a~at a l'hora de hiar les obres responen a un fet "els que malauradament no existeixen en altres ¡~~sttors es~l~its escriuen molt bé per a cor . , que esta be que es donin a conèi:o:er" terrenys". ta,egeix que "t bé h , ' Com hem pogut constatar, la triple guin . am e procurat que 110 sirere ga1re conegut/i fora de les nostres fron'f' ~ ~ presència catalana en la quinzena edició del Festival constituirà un important re¡,~ un fet que suposarà un important inLA M USICA COu per als cantaires". vehicle per difondre internacionalment RAL CONGRIA algunes ~àgines d_estacades del rep~r­ tori mus1cal autocton. Aquesta Cira música coral de Xavier MontsalLLA ÇOS DE CONcumstància, unida al fet que Barcelona vat~e. molt probablement el comVIVÈNCIA ENTRE sigui enguany la ciutat amfitriona, faran POsitor c~talà del segle xx més reque l'Europa Cantat 2003 representi una ELS CANTAIRES. tindrà, conegut tnternacionahnent, també fila cabdal en la història recent de la nosFestïvaJen el marc de la present edició del ·un protagonisme destacat, gràcies tra música. L 39 H9 40 anys de trajectòria consoliden el prestigi del Festival "~ LA CIUTAT DE BARCELONA ES CONVERTIRÀ EN EL PUNT DE TROBADA Dl! MILERS DE CANTAIRES QUl! PARTICIPARAN DURANT 10 DIES -DEL 18 FINS AL 26 DE JUNY- Dl! LA QUINZENA EDICIÓ DEL FESTIVAL EuROPA CANTAT, MÀXIM REFERENT MUNDIAL EN t'ÀMBIT DEL CANT CORAL. TOT APUNTA QUl! EL PRIMER FESTIVAL EUROPA CANTAT CELEBRAT A LA MEDlTERRÀNlA ESDEVINDRÀ UN PUNT D'INFLEXIÓ EN LA TRAJECTÒRIA DEL CERTAMEN. VINT-I-SET TALLERS DIRIGITS PER DIRECTORS DE RENOM INTERNACIONAL, CONCERTS DlARIS I UN ESPAI DEDICAT AL CANT COMÚ, ENTRE ALTRES ACTIVITATS, CONVERTIRAN LA CIUTAT COMTAL EN UN FOCUS DE PROJECCIÓ MUSICAL, EN UN AMBIENT PARTICIPATIU l DE CAIRE MULTICULTURAL. per IZASKUM ARGEMÍ articipants d'arreu del món participaran en l'acte de benvinguda que tindrà com a referent la projecció de la música catalana. L'esdeveniment, que se celebrarà el dia 18 -al vespre-, serà ''una mostra de la música popular i tradicional que es fa des de Catalunya". afirma Josep Vila, director de l'Orfeó Català i responsable dels actes de benvinguda i del concert inaugural del Festival. "El concert, que marcarà P 224 l'inici de l'edició d'enguany de l'Europa Cantat, anirà precedit d'una petita rua -en la qual participaran grallers, castellers i grups de dansa popular- que conduircl el públic des de les fonts de Montjuïc fins al Palau d'Esports", afegeix. L'emblemàtic Cant dels ocells, tot un símbol d'identitat, acompanyat de la projecció d'un vídeo de Pau Casals interpretant la peça a les Nacions Unides serà el punt inicià tic de la trobada. "Un cop sentit el Cant dels ocells per Pau Casals, el tema serà interpretat per una mezzosoprano, i es convidarà tots els assistents -als quals serà repartit un llibret de cant comú- a acompanyar la solista", explica Josep Vila. Crear un ambient d'unitat és un altre dels objectius principals, "per aquest motiu, en un moment donat, di- versos cors internacionals seran incitats a participar de l'acte. Mitjançant un joc de llums, els diversos grups seran il·luminats i des de les mateixes grades cantaran una cançó representativa del seu país", diu Vila. El concert inaugural, que se celebrarà el dia 19 a la nit, comptarà amb l'actuació d'una selecció de cors infantils que "interpretaran la cantata Transatlàntica, que ja va ser estrenada davant d'un públic més ampli, l'any passat al Palau Sant Jordi", afirma Vila. Una obra encarregada per l'organització del Festival a Josep Vila serà interpretada per un cor format entre 300 i 350 cantaires de tot Catalunya. "La peça està ba- sada en la música popttlar catalana, però presenta un e/eme11t diferencial; estarà acompanyada per una orquestra simfònica", explica Vila fent referència a la se- 40 3-10 va creació. Els cantaires -que han estat seleccionats en funció del seu nivell i la trajectò1ia musical- estan lTe· ballant des de les diverses delegacions territorials que hi ha escampades a diferents punts de Catalunya. "Es NI À~ Tl~ DE SE ES LVI TAl BA1 rm tracta de triar les persones més preparades de cada :ona, amb disposició per preparar l'obra". explica Vila. i afegeix que posteriorment els cantaires treballaran sota la seva direcció. "L'objectiu és no partir de "Jero. Ai· xí, quan es reuneixi el cor sencer a Barcelona, farem quatre assaigs, només amb el cor, i dos més amb or· quest ra. Penso que el tel?}pS que dedicarem a prepa· rar l'obra serà suficient. Es una peça que té una dura· da d'uns 20-25 minuts. A més, estic procurant que la partitura, especialment la part coral, sigui molt agra· dable cie cantar i no presenti grans dificultats. Tot i així, serà una interpretació lluïda. L'orquestra tindrà un paper fonamental a l'flora d'enriquir al màxim la peça··, explica Vila. Gaudir de la musica d'una manera espontània és l'ob· jectiu del cant comú, una activitat que segons josep Prats, que juntament amb Johan van Bouwelen, diri~rà la proposta, "es justifica per si mateixa. El ca11t e~· mú, permet crear un espai d'interacció entre els part~· cipants". Un cor internacional, format per una se1· xantcna de cantaires d'arreu del món, esperonarà els assistents a participar -tol creant un ambient distèsdel repertori establert. "El programa es di Fideix en tres blocs; un de dedicat al gran repertori coral habiwal. un segon que inclou la música popular dels dil'ersos COIJ· tinents. i el tercer conté un ampli ventall de tipus~~~· sica/s, des de cançons dels Beatles, fins al emb/emant . l'm singing in the rain''. D'altra banda. hi ha una sèrie de peces d'encarrece:· elusives per al Festival. "L'anònim enamorat de Felip Gas ull, una versió de Barcelona té molt poder,feta ptt contrabaix, piano i percussió per Antoni Olaf Saba· ter. i Gilori composta per Harold Lensellink, q~eesta formada per poemes escrits en diferents 1/eng¿tes eu· ropees i una tornada en romaní, considerada la /Ien· b gua més internacional", explica Josep Prats. Un interessant programa d'activitats, juntament 3~1 l'atractiu inherent de la ciutat de Barcelona, convcrttra la quinzena edició del Festival Europa Cantat en un~· devcnimcnt rellevant en el panorama del cant cora· Serà tota una mostra d'unitat europea en un marc.: dicionat per la diversitat cultural, que alhora esdeVJ una plataro1ma de projecció de la música catalana. lc: també una possibilitat d'entrar en contacte amb. e al! llor que es fa actualment en els circuits internacton · ~ YOJ DEl E d quan sen~· me es ·D rom !tgO d'Ol< lf!o/ ~ ~~ ¡ I / JESÚS LOPEZ COBOS llvinggio a Reims DE GIOACCHINO R ossiNI HA ESTAT UNA DE LES ÒPERES DE M ÉS ÈXIT o' AQUESTA TEMPORADA AL LICEU. AQUEST drama giocoso, SEGONS LA INVEN TIVA BRILLANT DEL M ATEIX R OSSINI, VA DESTACAR EN AQUESTA OCASIÓ TANT PEL SEU REPARTI MENT COM P ER LA POSADA EN ESCENA. PERÒ AL CAPDAVANT D'AQUESTA INTERPRETACIÓ QUE ES VA PODER ESCOLTAR A BARCELONA, H I HAVIA UNA DE LES BATUTES MÉS P REUADES DEL PANORAMA IXTERNACIONAL: JEsús L óPEZ Casos, UNA DE LES MENTS MUSICALS MÉS DOTADES QUE HAGI SORGIT DE TERRES ESPANYOLES I QUE S'HAGI FET ADMI RAR ARREU DEL MÓN. El pentagrama del pensament per MÒNICA PAGÈS i SANTACANA .......................................................................................................... -- --~-~-----····-----········· -Vostè va fer la carrera de música qua~ ja anava a la univct-silaL En aquest semtt,trenca amb la creença que co~ençar a estudiar música als vint anys es molt tard què en pensa? -De~èn de quina disciplina agafis, rom a Instrumentista suposo que sí, i dfons la secció. Quant a la direcció Otquestra, no tant. Crec que començar moltj~ve té els seus avantatges, però !arnbéels seus inconvenients. Cal una r.adw_~ i. una preparació tècnica i cul1 au:~ l'a lligat amb l'edat. jo ma¿ucd~r que les circumstàncies van a tpJe 1° estudiés filosofia, cosa que gr¡e,~o molt perquè em va donar l'o:rhmt~t d'aprendre moltes coses que m'h au~la po~ut aprendre si només ban~~~s ~ed1cat a la música. Però, a ,.. darxò, com a instrumentista cal .vmença d · part fi. ' e JOvenet perquè !ti ha una s!ca que és important. ~~ue destacaria més del que li ha ~cal?at a filosofia a Ja seva carrera mu·Bé l' què ' oglcament t'aporta molt, per!el·a~u~~ev~/ compositor és fill de la llfillor~l a 1 pe: entendre una mica o ra pa seu m1ssat.ue és bo saber que' ssar al <> de/asa, . 5 eu temps. El pensament aepoca, i les altres arts. Et per- ;¡} 1 met tenir una visió de conjunt més rica i entendre millor l'estil del composítor. -¿Creu que hi ha una certa mancança d'aquest aspecte intel-lectual en el món de la música? -Sí, jo crec que sí, que mai no n'hi ha prou. I moltes vegades. en un món tan especialitzat com el nostre és un dels grans desavantatges, perquè només amb el que s'aprèn de música als conservatoris no és suficient. S'estudia música com si la música hagués començat amb Bach i quan va viure Bach. la música ja feia cinc-cents anys que existia. El que és anterior s'oblida i s'ignora, gairebé mai no s'aprofundeix en el cant gregorià o en la polifonia, o fins i tot en el cant popular. Només ho fan els especialistes. En canvi, penso que també és important per a algú que es vulgui dedicar a interpretar Mozart o Txaikovski. En aquest sentit. penso que de vegades el batatge cultural dels músics és limitat. -Potser s'ha dividit massa la música en les diverses especialitats, en les diverses tendències: ban-oc, simfònic, ope,,·st"c ' --· -Penso que és un empobriment per al músic en general. Penso que ha de ser terrible que de cop i volta I 'encasellin en w1 sol estíl. jo sempre trobo sospitós quan sento que algú em diu que tal mtísic foca fantàstic tal compositor. .. Perquè jo crec que un músic ha de ser capaç d'assimilar estils diferents. Això no vol dir que no se senti més còmode amb un autor o un altre. Però que t'encasellin sense permetre'/ fer altres coses ha de ser terrible! jo sempre he lluitat contra això, cosa que és difícil sobretot al principi, perquè vas demostrant el que pots arribar a fer i de seguida intenten classificar-te. Recordo que quan l'aig arribar a Berlín, com que no era italià, ja tenia algun avantatge. perquè ja no em limitaven a l'òpera italiana. Però ningú pensava que pogués fer Wagner. Vaig tardar deu anys a dirigir-ne. Vaig ha1'er de defensar-me molt perquè hí ha molts prejudicis quan s'és espanyol o italià. Almenys, pel fet de ser espanyol, com que no tenim gaire repertori, podem fer altres coses... , i jo de seguida vaig començar a fer repertori francès i quan JJaig poder vaig endinsar-me en Mozart. Una de les primeres òperes que vaig tenir la sort de fer a Berlín, precisament quan em van cridar, va ser La flauta màgica, juntament amb un Rigoletto i La Bohème. llixò em va pemzetre demostrar que podia dirigir Mo:zart. Pero 41 341 ~~,·········· R E T al principi és molt difícil, sobretot perquè et fa por dir que no i t'arrisques que allò que acceptes et limiti la trajectòria, t'encaselli. com he dit abans. -El sol fet d'introduir-se en els ambients musicals europeus i nord-americans deu ser molt difícil... -Haig de dir que actualment ja està cam•iant, en aquest sentit. Els nordamericans són molt més oberts. Sempre ha estat tm país d'emigrants, per tant, quan arribes per treballar amb una orquestra, encara que siguin americans, hi ha moltes nacionalitats diferents. A Amèrica mai no he trobat un ambient tancat. Vas a qualsevol orquestra. no solament amb la que he treballat -la de Cincinnati- i tens l'oportwtitat de dirigir repertori francès, alemany, italià, rus ... Lògicament, et demanen més espanyol pel fet de serho. I avui dia, repeteixo, ha canviat. En aquest sentit, la globalització que tant es critica té els seus avantatges i inconvenients. Els inconvenients és que es perd la personalitat de les orquestres, però d'altra banda està més acceptat que una persona d'una nacionalitat toqui el repertori d'una altra. -Com descriuria els tres grans blocs geogràfics en què es divideix el món clàssic: Amèrica. Europa i el Japó? Quin és el seu punt de vista, vostè que ha estat el primer a dirigir Wagner al Japó? -Per a mi, el Japó sempre ha estat un miracle. Perquè si em poso al seu lloc, en una cultura en la qual fins fa pràcticament vuitanta anys no es coneixia música tan llunyana com la nostra, i de cop i volta la descobrís, no sé si l'assimilaria tan de pressa com ho han fet ells i amb tant d'entusiasme. És un fenomen miraculós i un model de com pots fer-te-/a teva, encara que siguis estrany a aquella cultura, si hi tens interès i escolies. El món americà sempre és més obert. / l'europeu està més dividit en escoles, perquè hi ha la russa, la francesa i la germànica. Aquesta diferència entre escoles estava molt marcada fins fa poc. Quan 11enia un violinista rus es distingia perfectament d'un francès. per exemple. o d'un italià. I això, avui dia, per desgràcia, s'ha perdut totalment. Gairebé es fan fotocòpies l'un de l'altre i és molt difícil distingir un violinista rus d'un americà. -La seva formació musical va ser amb el mestre Zaplana a Madrid i amb Swarovsky a Viena. Què destacaria més del que va aprendre en aquells anys? -Bé, jo de fet vaig començar a fer cursos d'estiu. Quan anava a la universitat, estava al Conservatori fent composició a Madrid. Mentre estava estudiant a la Facultat de Granada, em vaig examinar per lliure fins que no vaig anar al Co11servatori, a Madrid. Llavors vaig entrar al Conservatori a estudiarhi composició. Fins llavors, només havia dirigit corals a la universitat, era la meva afecció. Però com que també era molt realista, em vaig preparar per a la càtedra uni11ersitària, això volia dir fer dos anys de pràctiques, és a dir. que vaig estar dos anys donant classes de filosofia a l'lnstituto Ramiro de Maez- R A T tu i alhora anava a la universitat, amb la qual cosa no tenia temps per res més durant els hiverns. L'estiu del 1964 i del 1966 vaig fer els cursos que donava Franco Ferrara al Conservatori de Roma i a Venècia. Allí vaig conèixer Ferrara, que llavors tenia l'aura dels grans directors, que ho hauria estat si no hagués estat per aquella malaltia que el va obligar a deixar de dirigir quan encara era jove. El seguia molta gent i la meva intenció era anar-me'n amb ell a estudiar a Roma, però ell mateix em va aconsellar -i el vaig seguir, perquè també m'atreia molt la cultura alemanya per mitjà del meu pared'anar a una escola alemanya perquè era més disciplinada. En aquella època, l'altra gran escola era la de Viena. Llavors acabaven de sortir Abbado i Zubin Mehta, i me n'hi vaig a1wr de seguida que vaig poder. Vaig continuar anant als cursos de Ferrara a l'estiu. Ferrara em va suposar el costat de la llibertat, de la interpretació. Ell no t'ensenyava tant la tècnica, sinó com es feia música, com es com,encia una orquestra. En canvi, Swarovsky era tot el contrari, era un tècnic, un intel·lectual, només parlava de tècnica i d'anàlisi; es podia passar un any sencer amb les Simfonies de Beethoven. Tres hores cada dia parlant de Beethoven. Ho sabia tot. Era un pur tècnic i ningú no el podia imitar. Això va ser positiu, perquè tothom va desenvolupar el seu propi gest. També el sol fet d'estar a Viena ja volia dir un complement molt enriquidor de la pròpia formació acadèmica. Vaig descobrir l'òpera a Viella, perquè a Madrid no es feía gens d'òpera en aquell moment. Vaig acabar el 1968, i e/1969, quan vaig anar una altra vegada als cursos de Ferrara, aquell estiu no va poder venir i vaig anar amb Peter Maag. Em vaig convertir en el seu director assistent a Venècia í tenint aquest càrrec el vaig ltaver de substituir en una Flauta màgica a La Fen ice. Gràcies a això em vaig poder quedar a dirigir a Venècia durant dos anys. Aquest va ser el començament. Jo em sentia molt còmode en el món de l'òpera, perquè havia cantat tota la vida i això els cantants ho noten. El 1971, quan Lorin Maazel va marxar a Cleveland, em van cridar juntament amb dos altres directors més per treballar a Berlín. -Quines condicions són imprescindibles per a aquesta professió? -S'ha de tenir de tot: has d'estar preparat per a quan arribi l'ocasió. La sort et toca una sola vegada. -¿El canvi de La Fenicc a la Deutsche Oper de Berlín va ser molt brusc? -lo no el vaig notar tant, perquè venia de Viena. Però marxar de Venècia em va costar molt, sobretot per anar et Berlin, una ciutat molt més dura, quan encara hi havia el mur. Feia por. Semblava que ens haguessin de tancar a tots allà. Però d'altra banda, era una capital musical. El sistema era totalment diferent. A Itàlia era com aquf, s'assajava cada vegada una funció diferent. Però a Berlín tenien un reperto- Les obres mestres parlen sempre de veritats. És una combinació de tècnica i inspiració. Hi ha una mà misteriosa que ha portat un compositor a escriure una obra d'una determinada manera. •sí, b ri impressionant. Quan vaig arribar tu havia trenta o quaranta òperes e11 rr pertori. Ara potser no n'hi ha lantn perquè no hi ha tants diners. Lloro? ho tocaven tot. En molt poc temps l'Gi! haver de fer un repertori molt grall, l'I a dir, vaig arribar a fer 57 òperes aBer· lín, i això volia dir assajar-ho amb rl piano i directe al fossat1e l'.o:q.ue~· tra. Algunes òperes les v01g dmg¡rd1· rectament a la funció. IntentaJ•a pre· parar-les molt bé i llavors m'hal'iade tirar a la piscina. Això és una granet· periència. Després d'això estàs cur•t d'espants per a tota la vida. -Dirigir aquest tipus d'orquestre5 • quina sensació produeix? -Sempre hi ha hagut una gran pr~ fessionalitat, a Alemanya, sobretot ptT l'esperit de grup que ten~n: !ols~ $1 són tan flexibles. La flextbtlltal d~ orquestra anglesa o americana nohllt res a veure. Estan acostumats a!al~ d'un estil a l'altre. Els aleman~s~ més rígids, però tenen ~na ![Oli s~ re tat i una gran professwr!alztal. El perfori el coneixen de venta./. . d -Fins a quin punt es pot tmpo,ar b criteri propi en aquestes orquestres aro , . tanta tradició? -Sí bé cal dir que aquest sistema 1 ' ' avantatge h~ per a un d'z~ector" un gran ve, perquè encara que sense drr res d'imposar la teva manera de fer. e!~ ponen de seguida. Quan et cofii!IX~' f>llll ja saben què esperes d'el/s. -Com explicaria aquest magn; '· que s'estableix amb l'orquestra .. et-1 -És dificil d'explicar. El que es,~1 • • que!I0.; és que efectivammt extstez.-r. is P"'· parlar gaire. Encara que pugu n~ lar molt, les orquestres sempre P' ~1 ·1 bse l'O~ sim! pro~ 'l 1ila ra¡ repe els¡ l'Ull¡ cio~ req1 ofe d'a de ESCOLA D'ESTIU DE MÚSICA LÓPEZ COBOS TÉ UNA APARENÇA DIFÍCIL DE DEFINIR. UN ANDALÚS AMB EXPRESSIÓ GERMÀNICA, UNA COMBINACIÓ QUE niPOSSlBLE. EN PRIMER LLOC, MOLT AFABLE, COM HO PODEN DEL Suo. EN SEGON LLOC, CARTESIÀ, PRECÍS, DIRECTE, COM HO DEL NORD. EN ELL, AQUESTA BARREJA HA RESULTAT MOLT POSIPER A LA SEVA CARRERA COM A DIRECTOR D'ORQUESQUÈ EL SENTIMENT I LA LÒGICA HAN DE CONVIURE PER FORÇA. TAMBÉ HO MANIFESTA I AGRADA A MOLTA GENT, ESPECIALUNA PULCRITUD IMPECABLE I PELS CONEIXEMENTS QUE TRASSEVA BATUTA. ÉS UN MÚSIC FILÒSOF I AIXÒ JA ÉS UN GRAU EN QUE VOL DIVIDIR LA SAVIESA PER FER-NOS MENYS 'sí, si, ja pots parlar, que quan moguis lobatutaja veurem què passafl. Cal trolwwJequilibri, eerquè tampoc no pots imposar·ho tot. Es tm diàleg. una combinació de totes dues parts. ·Tot i provenint del món de l'òpera, lasevaexperiència als Estats Units amb l'Orquestra de Cincinnati, en l'àmbit simfònic, ha estat fonamenta l per a la projecció de la seva canera. ·No volia caure en la rutina que inelilablement comporta el món de l'òpera ni tampoc •'olia deixar de banda el rtpertori.$imfònic. Per això vaig fer tots elsposs1ble~ per dirigir simfònic. Als ·~llallta l'atg entrar a l'Orques ta Naaono/, a Madrid, però quan vaig veurequeies coses s'estroncal'ell, se'm va ~erir /'oportullitat de Cincinnati, que da/tro banda era de les més antigues dels E!t~ts ~nits. El 1986 Faig marxar oAmenca ll'aig deixar de dirigir òpe~adurallt un temps llarg. També em va utteressar molt acceptar la direcció de ro,questra de Cambra de Lausana per Yeballar el repertori de cambra t\Jo:an. Haydn, Schubert, etc., juntdment .'Ib fe~ grans simfonies amb la de CinVa ser com fer règim d'òpera ;a n~ cü;u anys. No vaig fer mai òpeaCrncumati, només en concert. Una ~ada l'a11y fèiem una òpera a Lau~a. p~rò n?més Llita vegada l'any. /'~s ¡a varg tomar a l'òpera dirigint ~ ans, a La Bastil/e, i en altres pro,~~· COI~t al ,Real, al Liceu i Sevilla. fru .espres d aquesta trajectòria tan ~tifera, quan s'arriba a aquest nivell, que es demana més? .}uall/ a repertori no puc dir que lill""1 rap ambició concreta Ara matei :e • . . eml'edeg tfi • !in. 1 us er operes que m'mieres:S )ue he.Jetes, treballar-les com r~ r~gues fetes mai i aprofitar 'ltres m 1~a que he agafat en altres gèUSrcals. Vull veure com em sen- :atr. si:· to amb òperes que he fet fa anys, com per exemple Rigoletto tany passat o Don Cario, ara amb el Barbiere, que feia dotze anys que no dirigia. l et proporciona una alegria adonar-te que no has acabat mai, que sempre has de torI tar a l'essència. Sempre descobrint. Per aconseguir-ho em compro partitures noves i les meves velles les deixo de banda. Començo de nou. Si no, és molt fàcil caure en la rutina i això sempre m'ha fet molta por. 11 viaggio a Reims m'ha entusiasmat perquè no l'havia dirigida mai i això és el més bonic d'aquesta professió, que no s'acaba. f sempre per tornar a Mozart, perquè és d'aquells compositors que t'acompanyen tota la vida, sigui quin sigui el moment que passes. Com Bruckner. En canvi, n'hi ha d'altres que m'han acompanyat a èpoques. -Hi ha compositors que sembla que hagin arribat a una veritat absoluta en la música. ¿Això és detecta, en la partitura? -Les obres mestres parlen sempre de veritats. És una combinació de tècnica i d'inspiració. Hi ha alguna mà misteriosa que ha portat un compositor a escriure una obra d'una determinada manera. Hi ha obres que quan les escoltes moltes 11egades te'n pots arribar a cansar, et poden fer perdre la concentració. En canvi, les grans obres no cansen mai, i fins i tot mal tocades et poden arribar a fascinar. Són completes. no necessiten res més i alhora són molt naturals. Això és molt difícil, que una obra d'art soni natural i no artijicittl. -Sobre quin tema va fer la seva tesi doctoral en filosofia? -Sobre estètica: el pare Eiximenis, un jesuïta del segle XVIJ, i les seves teories sobre estètica de la música, que l'Oil ser molt avançades en la Sel'a època. del 7al12 de juliol de 2003 CURSOS DE FORMACIÓ per a MESTRES ESPECIALISTES i PROFESSORS DE MÚSICA • Educació Infantil • Educació Primària • Educació Secundària 224 • Escoles de Música i Conservatoris • Gestió d'Escoles de Música • Informàtica musical • Tallers monogràfics especialitzats - · web consulteu pà~ 1 m www.epmustca .co - [p)~~\ 7 A D ISCOGRÀ FIQ UES e I I e I I I I e I e I e I e I I e e e e I e e I e I I e I e I e e e e e I I e I e I e e . e I I e e e e e e I e e I e I e I I I I I I e I e CATA L UNYA I e e e e e e e e I I I e e e e e I e I e I e I I I e I e I I I e e I I I I li I l li l lu La música dels segles XIV al XVIII, servida per Discant Discant Discant Rambla de Catalunya) 10) 2n 4a. 08007 Barcelona. Tel.: 93.318.51.58) 93.318.53.37. Fax: 93.412.41.14. Ale: euroconcert@menta.net Internet: www.euroconcert.org Discogràfica fundada f any 1995) amb capital català. Edita un CD a any. r 8 ~ = ~ a ~' ¡:¡· 224 er explicar el naixement de la discogràfica Discant hauríem de parlar primer de l'existència des del1985 d'un cicle de concerts de música barroca, conegut com Euroconcert, el promotor del qual és Antoni Sàbat, que deu anys més tard es va plantejar de donar vida a una cliscogràfica, una discogràfica molt especialitzada, ja que només enregistra música dels segles XIV al XVIII. Coneguem, però, què representa per a una persona amant de la música, i amb una vocació especial vers la música antiga com és Antoni Sàbat, el seu direct01~ quina opinió té sobre aquesta qüestió: "Per a mi posar en marxa una petita discogràfica respon a una forma de comunicació musical, és un servei complementari al públic que assisteix als concerts, una manera perquè puguin tenir a casa determinades obres, a vegades difícils de trobar. ., Euroconcert neix el 1985, Any Europeu de la Música, i d'aquí el nom d'Euroconcert. Al cap de deu anys d'organitzar el cicle de concerts, sorgeix la idea d'una discogràfica per tenir aquelles músiques que d'altra manera potser seria difícil de trobar en disc. La línia d'Euroconcert, com sap el públic melòman català, està especialitzada en música barroca catalana, entre els segles XIV i XVIJJ. Deixem que Antoni Sàbat ens expliqui a grans trets quin és el catàleg de Discant i a què obeeix. "Fidel a la seva línia de concerts, també Discant (paraula que significa una de les veus en la música antiga) ha buscat editar en CD aquelles obres que tenen una determinada significació en/a música catalana. ·· Ha enregistrat el Llibre Ver- P mell de Montserrat, amb I'Ensemble Micrologus i la Capella de Música de Santa Maria del Mar, l'enregistrament es va fer al mateix Monestir de Montserrat: un altre dels compactes editats pel nostre es titula Dratnes litúrgics de la Catalunya medieval i conté "Les tres Maries", "Versus de Pelegrino" i l'antiquíssim "Cant de la SibiJ.Ia". De la distribució de la producció de Discant, "se n'encarrega Harmonia Mundi, a tot l'Estat Espanyol." En comentar a Antoni Sàbat si fa discos per encàrrec, la seva resposta es ben planera. "En tenir una discogràfica, per petita que sigui, et fan propostes de discos que s'aparten de la línia que nosaltres hem triat, ho entenem com una altra producció, però en el decurs dels anys sí que n'hem fet, per exemple durant cinc anys hem enregistrat els discos de La Marató de 1V3, o bé del Festival de Valsos i Polques d'Strauss, també hem enregistrat l'Orquestra Simfònica de Barcelona i Nacional de Catalunya, però sempre de fonna complementària a la nostra línia editorial. La nostra és una producció molt petita però molt rigorosa, fins ara hem tret nou CD, però és que la producció d'aquest tipus de música resulta cara, hi ha els intèrprets, l'enginyer de so, que és en Pere Casulleras i per a mi el millor d'Europa, i tot plegat només s'editen uns 1.200 u 1.500 exemplars; resulta molt difícil que surtin els números. " -Quina és la seva opinió referida a les subvencions, són suficients? -Aquest tipus de música antiga, hauria d'estar més protegida, potser més que una quantitat per editar el disc. el que caldria és una bona difusió als con- lO 11 8.~ 9. ln 10. Il. servatoris d'aquí i d'Europa, a !esb!· blioteques i a determinades tllltt'erst· tats, perquè així arribaria. a les "wns de les persones que estan mteressod~ en la música antiga catalana. És en· dent que nosaltres sols no podem fer tota aquesta promoció, són uns cana~ de distribució que s'aparten del ';!1!!1 normal. Crec que en ser discos !ustorics i, per tant, mirwritaris. llaunen~ tenir més protecció. Ja que a~ no.arn: ben a tots els llocs 011 haunen dam· , b ar. . . el A la nostra pregunta de qum 6 . · apart~J ui· percentatge de negoc•· 1· 9U1~ ha de dedicació a la música 1 8 la e tu ra ens trobem novament una pcaler· " muSl : sona' que té una gran vocac•o una sensibilitat molt adreçada aun U· pus de música, i un treball co~tant ~ el decurs dels anys, fets que h pe~5 ten parlar amb autoritat de la mu rca antiga. Caldria tenir presen~ el su~~1 riment de la difusió instituciOnal~ · · d temiJOB· altre blioteques, conservatons ~ des universitats d'Europroda1 ~"nsde país, i fer-hi arribar les P u~c·~ri in música culta catalana, ~erq~e e, ~na a l'abast d'estudiosos I arnste.. subvenció qualificada. J son ra dt 9.~ són j lO. J que, Il.' talu Solu _per Eduard V. Patsi Música encreua a 2 Horitzontals I. Els mestres cantaires eren d'allà. Re major. 2. El Messies de Handel ho és i El Pessebre de Pau Casals també. Retom musical o, si més no, sonor. 3. Òpera de Rossini. Part central de la coda. 4. En Provence. El que fa el petard a l'Obertura 1812 de Txaikovski (del revés). 5. Més i més so, progressivament, a la italiana. Do major. 6. Part de l'uiJ que conté la pupil· la (amb les vocals duplicades). En Peka Salonen, el director, du per nom 10 aquesta lletra. 7. La vocal dels monocordes. Instili tut Lleidatà d'Estudis Sonors Intra Genètics. Estrany ésser amb música de John Williams. 8.Cuidada. El que hi diu davant del "reverse" als aparells de casset més còmodes. 9. Inventor de l'onanisme. Donarien a l'antiga. 10. Motor en marxa. Composta. Un romà. Il. Ella té ànsia de conèixer. La filla d'en Debussy també tenia nom de lletra (però poseu-la amb una sola consonant). Verticals !.Sistema d'escriptura musical. Repulsiva criatura que menja hobbits. ~-Riuria desordenadament. Ens cal per dipositar el vot cap per amunt. >.Allà al Ranxo Grande n'hi havia una que em deia no sé què d'uns ca/zones. Romberg, Rossini o Ruera. ~.Quan se'ns acaben les idees ho posem. Element indispensable en la música (abans, durant i després). >.La morera (no pas l'Enric) i les figueres (no pas la Montserrat) són d'aquesta família. Extremitats d'en Ric- cardo (Muti) 6.Noésun te.rme mustca . 1, pero. Sl, hera'ld"1c: d"tt de es pe1 ets merletades pels seus perfils i amb els merlets de cada perffi oposats simètricament ~Ningú cap per amunt~ la castellana. Un romà tot solet. ta la cantant la sardana catalana. 8 · ~riureu avocàlicament. A la santa mística i compositora el ~egle Xl! li hem tallat el cap. 9 :Anhga matrícula gironina. Part central de l'insh·ument. Hi son totes les vocals menys la rodona. 10 · Una altra part central d'instrument. El crrau de l'escala querb . o 11 Te ~at, so~a a jazz. Mil romans. tal. ècruca mustcal ideada per Schonberg i importada a Caunya per Robert Gerhard. SoluClons · en el número següent Música encreuada de maig 2003 (núm. 223) PERQUÈ ELS QUE VÉNEN DE FORA CONEGDIN71 PARLIN El CATALÀ, TU ETS El MILLOR MESTRE. PA 'L f ATALÀ. BARCELONA (BARCELONÈS) lJUNY 20h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. ~ 3JUNY 21 h Aud. Wmterthur Juliane Ban se, sorrano. Justus Zeyen, piano. Brahms, Wolf. Scbubtn (Vl Schubertíada . 10~ 4JUNY 20 h Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. S JUNY 20,30 h Liceu Oedipe d'Enesco (versió de concert). Dir.: Lawrence Foster. J 7JUNY 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. S JUNY 18h Liceu Oedipe d'Enesco (versió de concert). Dir.: Lawrence Foster. lO JUNY 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 11~ ï 12~ 28~ 11JUNY 20,30 h Liceu Concert Strauss. Ka rita Mattila, soprano. Orquestra Simfònica del Gran Teatre del Liceu. Dir.: Peter Schneider. 12JUNY 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 23~ 13JUNY 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 25~ 21,30 h CCCB Sound of Colors Ensemble. Compositors suïssos. (VI Cicle lnternacionat d'Influències Musicals). 9A( 14JUNY 21,30 h Església Sta. Anna Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Dir.: Josep \'ib i Casañas. Música per a cor a cappella. (Maig Coral). 23A lS JUNY 17 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 19 h Casal del Metge Solistes vocals. Montserrat Cabero, piano. 17JUNY 20 b Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de BiiJy. ... ;::;· 20JUNY 20h Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 224 22JUNY 17 b Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. ~. ..... 2SJUNY 20,30 b Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de BiJJy. 27JUNY 20,30 h Liceu Nederlands Dans Theater. 1~ 28JUNY 20h Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 29JUNY 17 h Liceu Nederlands Dans Theater. '1 30JUNY 20,30 h Liceu Nederlands Dans Theater. 1JUUOL 20h Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 3JUUOL 20h Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 4JUUOL 20,30 h Liceu Das Rheingold de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 7JUUOL 20b Liceu Die Walküre de Wagner. Dir.: Bertrand de Billy. 18JUUOL 20,30 b Liceu Aida de Verdi. Dir.: Miguel Angel Gómez Martínez. 19JUUOL 20,30 h Liceu Aida de Verdi. Dir.: Miguel Angel Gómez Martínez. 21JUUOL 20,30 h Liceu Aida de Verdi. Dir.: Miguel Angel Gómez Martínez. 22JUUOL 20,30 h Liceu Aida de Verdi. Dir.: Miguel Angel Gómez Martínez. 24JUUOL 20,30 h Liceu Aida de Verdi. Dir.: Miguel Angel Gómez Martínez. 2SJUUOL 20,30 h Liceu Aida de Verdi. Dir.: Miguel Angel Gómez Martínez. 27JUUOL 18 h Liceu Aida de Verdi. Dir.: Miguel Angel Gómez Martínez. 28JUUOL 21,30 h CCCB Cobla Principal d'Amsterdam. Christiaan de fong, guitarra elèctrica. (ll -Cicle Internacional d'Influències Musicals). Centre Moral Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès)IÓMe~ed'ort piano. Dir.: Josep Vila i Casañas. Música de cor a cappe , co tori i òpera. ~ ¡;¡- = .... ·~ 9 c;a, ..... ~ 9 = !:::5l. ~ ¡;;¡ ¡;¡- ¡¡;;- .... ""' ,, n, G, 8JU 13~ 15 ~ - -- - ARENYS DE MUNT (MARESME) • SID' lJUNY chis, 48 348 19 h ¡- r . . . . . . . . . ..,' I .,. ~v _-:;¿ F'.s' JA])ALONA (BAllCELONÈS) to JUNY 21 h Teatre Zorrilla Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. Funció dels alumnes de l'Escola d'Òpera. (Òpera a Catalunya). CAPELLADES (ANOIA) zsJUNY 21 h Paper de Música Quartet Quatre Vents. Eduard Raimundo, clarinet. Miquel Pérez, clarinet. Josep-Ricard Forner, clarinet baix. David Martínez, corno di bassetto. Piazzolla, Albéniz, Whitney, Víctor Monti, Rossini. UJUUOL 22 h Font Cuitora Vladimir Mogilevsky, piano. Schubert, Chopin, Scriabin, Rakhmàninov, Liszt, Gershwin, Horowitz. 12JUUOL 21 h Paper de Música Assumpta Mateu, soprano. Fraocisco Poyato, piano. Wolf. 23JUUOL 21 h Paper de Música Concert d'alumnes del IV Curs de Lied. 25JUUOL 22h Font Cuitora Lincolnshire Youth Sympbooy Orchestra. Dir.: Wynne Harries. Rakhmàninov, Sibelius, Walton. UGOST 22 h Font Cuitora Big Band del Bages. Anna Mateu, solista. Dir. i arranjaments: Ramon Escalé. Jazz. 23AGOST 22 b Font Cuitora Dani Alonso, baríton. Marta Finestres, soprano. Emmanuel P. Djob, guitarra i hammond. Gospel. Teatre El Jardí Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Ca- DGUI!RES (ALT EMPORDÀ) SJUNY 18 h talunya). GRANOLLERS (VALLÈS ORIENTAL) l)UNY 19 h Teatre Auditori Maria del Mar Bonet. Kepa Junquera. 7)UNY 12 h Teatre Auditori Cantània 2003. Lletra: Emili Teixidor. Composició musical: Carles Ca· ses. Dir.: Josep Prats. I jUNY 18,30 h Teatre Auditori Cantània 2003. Lletra: Emili Teixidor. Composició musical: Carles Cases. Dir.: Josep Prats. 12 h Teatre Auditori Cantània 2003. Lletra: Emili Teixidor. Composició musical: Carles Ca· ses. Dir.: Josep Prats. 18,30 h Teatre Auditori Cantània 2003. Lletra: Emili Teixidor. Composició musical: Carles Cases. Dir.: Josep Prats. 19,30 h Teatre Auditori Cantània 2003. Lletra: Emili Teixidor. Composició musical: Carles Cases. Dir.: Josep Prats. 18 b Teatre Auditori Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya). 21,30 h Teatre Principal Lucia di Lammermoor de Donizettl. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya). llh Església St. Pere Cor de Cambra del Palau de la Música Catalana (patrocinat per Fundació Caixa Catalunya). Dir.: Jordi Casas Bayer. 21 h Teatre Fortuny Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera a Catalunya). 49 J49 SABADELL (VALLÈS OCCIDENTAL) lJUNY 18 h La Faràndula Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera aC. 13JUNY 21,30 h Caixa Sabadell Recital Jordi Domènech, contratenor. Magdalena Barrera, arpa. (Òpera a Catalunya). lS JUNY chís, 19 b La Faràndula Orfeó Català (patrocinat per Fundació Caixa Penedès). Mercè Su. piano. Dir.: Josep Vila i Casañas. Música de cor a cappella, cors d'Oli· tori i òpera. talunya). SANT CUGAT DEL VALLÈS (VALLÈS OCCIDENTAL) 6JUNY 21 h Centre Cultural Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. (Òpera 8 Ca. 13JUNY 22h Centre Cultural The Dubtiners. 14JUNY 22h Centre Cultural Lluis Llach. Jocs. talunya). 1'ERilASSA (VALLÈS OCCIDENTAL) S JUNY 21 h Centre Cultural Lucia di Lammermoor de Donizetti. Dir.: Albert Argudo. Funció del! alumnes de l'Escola d'Òpera. (Fund11ció C11ixa Terrassa). · VILASSAR DE MAR (MARESME) ¡;;¡ ¡¡¡; = ~ e 12JUUOL 22b Església Orquestra de Cambra del Maresme. Dir.: Jordi Colomer. Mozart, Hayà. el' ¡;;¡· 224 r------ --------------------------------------------------------------------------------••••••••., :catalunya música 1revista musical catalana i CATALUNYA MUSICA I REVISTA MUSICAL CATALANA CI Sant Fanceec dc Paula, 2- 08003 Barcelona Butlleta de domiciliació bancària Senyors, els agrairé que amb càrrec al meu compte/llibreta atenguin els rebuts que els presentarà el Consorci del Palau de la Música Ca~lana, pd 111P' ment de lo meva subscripció a uCatalunya Música/ Revista Musical Catalana~. oiooo DDoo Do òOOooooooo Tirular comptc: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ __ _ _ _ _ _ _ _ __ Signarura: Banc/Caixa: ·----·----· Agència: - - - - - -..- -· Adreça agència: - - - - - - - - - - - · Codi postal i població: - ·---···---·--·..--··-----··----·-· -·--·---·---···--·-·-· ---------·· (cal omplir les dades correctament) Butlleta de subscripció Nom i cognoms del subscriptor: ~---·~-·--· _ .... · - - - · -... ·--···-··--·-·---·-··· - - · - --~ _ Adreça: _ Telèfon: ..• ·----..-----·-·---··-·-·-·· --·......- ..-·--·--··-·------·- ·---·---··-·-·-• ·-·---Codi postal i població: - - - - - - · Professió: 50 350 úsillo~ . Desitjo subscriure'm a partir del número: Amb lo quota anual de 25,24 eu ros. Faré efectiu l'import mitjançant domiciliació bancAria (o bé taló bancari adjunt, a favor dc "Catalunya M vista Musical Catalana•). Per subscripcions o l'estranger, consulteu el preu. "'¡gcacJiit del P~u ~JA~.,. Les se~ dades ser an incorponules als lllllel$ del Grup Palau de Ja Música (Oñeó Català, Funcbci6 Orfeó Català-Palau de la Música i Coruotcl <llets d OCCU. na), amb. $CU al c;am:r de Sant Fraoocsc de Paula. 2, dc Barcelona. CP 08001, l"'• rer·nc la F$1ió ¡eM ral, i en aquesta adreça pot exetclr toll els I ~l·lacló I DpOSiCJÓ. ~------------------------------------------------------------------------------------- • ••• G R ~~'=> r~ ~ U P O , ~\'~