Solistes que ha tingut l’Orfeó Català per Miquel Valls ¿Tu ets de l’Orfeó català? Per Josep Capdevila i Nogués Records d’antany. La Taula rodona per Emili Jové Londres 1914 per Francesc Grau Novenari d’intervius després de la cantata i la novena Sobre els festivals Bach-Beehotven opinió de 9 persones escrit per Joan Salvat Impressions i comentaris per Joan Monguillot Conversa amb Sra Ernestina Creixell, Vda. Mullor. De Poblet a la Baixada a la Presó. Escriu Mateu Piguillem Els nostres mestres. A la memòria de Francesc Pujol. Escriu Josep Lóbez Esparbé Espurnes atòmiques Noticiari
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
- 47 JOVE I'f !VOLA =====e============= N O V E M B R E - 1955 ------------------------ ----------------... En fer recompte dels fets més actuaJ..s dt)l nostre 11 0rfeÓ 11 , no podem deixar de mencj.onar els Últims Festi.va.ls .Bach- Beethoven . Sincerame nt creiem que no és un mer romanticis me s inó un fet ~bjectiu, el que f a sent ir-nos orgulloso s dels resultats i de l'èxit . obtinguts . fi ' ' I com sigui que essent aquest un 'tt:ma de màxlina actual i tat, serà tractat mès extensame nt des de les pàgines d 'aquesta mateixa "JOVEN!VOLA", ens limitarem des d ' aqui a expresoar la nostra satisfacci ó i donar les gràcies a tots el s que l' han fet possible . ooooOOOOoooo SOLISTES QUE HA TINGUT L'ORFEÓ CATALÀ :================~=========== ~ ~=~=~ == En primer lloc, vull parlar dels nois . Quan anàrem a Iv.ontserre .t de per primera vegada a beneir l a nostra Senyera, cantàrem la !vlissa 11 :Benedio11 0 quam gloriosum et Regnum". El del soJ.ista op:r.an s Victòria tus " fou en Xavier Pons, un dels primers en fundar el chor de nçis. N"és endavant formà part de la corda de barítons . Uno. v egada soparA.t de nosaltres , encara quo només amb apariènci a , l'hem tingut sempre al nos tre costat i avui encara fa honor al nostre distintiu , lluint-lo a la col apn de l a seva americana . W.és tard, sobresurt i un nou solista a la secci6 de nois que durà molt temps, ja que conservà la veu fins als tretze·o catorze anys. Aquest fou Eduard Xifré . Tots vosaltres el r e cordarou 9 car en l a nostra Última excursi6 a N-adrid ens e.compmwà sempre. Tenia11 una veu bonica i 11 can·t ar La. filla de 1mria , de gran extensió; era una delÍcia s entir-li 11 La mort de 1 1 es colà", de Nicolau, estrenàrem Quan . del Iv. estr e Mill et el Mestre li confià el "solo " i fou una meravella .. El :Mestre mai més no tingué confiança en els altres nois que han passat per dita secció. Era osquifit com una figura de pessebr e; alguna vegada un cantaire d ' aquella època que es deia Josep Saló, l ' aguantava dret dalt de la palma d •una sola mà. A continuac ió sortiren altres valors d'aquesta socció. Recordam aquell diàleg del pessobro, executat p els nois Bou i Iglèsi~s quan ostrenàrem l a 11 CP..ntada de Nadal ", del llfestre Pujol . Avui tots dos són pares de família i bl primer segueix en ols no~tros r engles . nltimamon t A..questP. obr~ figurà do nou on progrc.ma , i el fill del Mestre , en Lluisot, junt amb el non Torruella escoltare n molts nplRudime nts . La primera solista dB la secció de noioo fou la mateixa professora, lr>. Sra. Elllerenciona. Wchrl e . Recordo quo on una oce.si6 estronñrom un poema del Nostre Lamote do Gribnon al To~tre Novetats . Entre ols números de le composici ó hi havia una Ària de roasi~ol que la ve .oantar - 48 a dmira bleme nt. eia una cree..ci6¡ Del "Ca nt d els ocel ls", d el Mestr e ~Ull et, en fprocu ra t imita r han , eguit s jo crec quo tot es l es solis tes que l'han l a. seva dicci ó. s e nyo .. Ben tJ.via:t sorti ren nous valor s com o. solis tos, unnl tal s'~· ~ue es foren r ot a Feno sa, Fone llà, Marquet, que duran t uns atwstard d escob rJ.rem din· porta ren els aplA. udime nts del nostr e pÚbl ic. Més Forn ells. Fou ben aco t r e l a secci ó d e noies una gran solis ta: Andre ua rar.~ger. Per la s~: llida pel pÚbl ic i críti cs de casa nostrR i de 1' est a solis ta en gra~ v a vou fresc a i d'una afina ció perfe cta actua com que tots conei xeu, i · esdev enim ents artís t ics, com són "Les Estac ions ", la "Nove na S infon ia", de Beeth oven. MúAque stes int erven cions la porta ren a 1 'Esco la Muni cipal de sica com a profe ssora de cant. ema de manca En un inter val de la seva absèn cia, sorgÍ el probl esco llÍ una l Pujo re :Nfest el i là", esco de solis ta per a "La. Mort de 1' t aJ. Mestre Mille t, de les sopra ns més jove netes i la va prov ar, dien que dur8Jlt "ja tenim solis ta per aque lla obra" . Fou Mont serra t Valls un temps va sort ir-se 'n airos amen t. valor ar· Més endav ant tingu érem la sort de desc obrir un¿ altre l a reno Qui dó. Salva t Nont serra tísti c. Em refer eixo o. l a sopra n sempre Jo ? 11 a" aurad maJ.h núvia corda en "El t estam ent d' .Amelia. i "La la però , coses grans r he cregu t que té cond icion s sobra des per canta tats. ibili poss seves seva modè stia fa que qued in restr ingid es les M. Mille t, Amb motiu de l' estre na de "Cho ra ", del Mest re Lluís l a p!rle· amb e~ erm t. a f ou. :erec ís una oont ralt solis ta. La que ho portà Colom er. J·lé.st ima cisio i drru:n atism e que requ eria, fou la seny oreta, ja que naur ia s~t que el nou estat la tingu i separ ada de nosa ltres plaen t sent ir-la en altre s ocasiona~ rs. La seeyo r"· Dura nt aque st Últim temps han sorg it altre s valo rdeu- la sin6 en ta BA.rbany aztb una veu lleug era i exten s íssim a. Recoque li desitg em 1' "Evocaci~n sevil lana" del Pare Dono stia. No cal dir el majo r èxit en la seva carre ra artís tica. brega da amb La seny oreta Laura NÚñez , actua l solis ta, ja està esa", de Ni· el nostr a repe rtori i vull fer cons tar que canta una liTer colau , amb molt a juste sa i prec isió. "Mort de l'~= Últim amen t ln. Senyo reta Núria Torra ens cantà una 11 liede rs" o. 3ade ió audic una e olàu prim oros amen t. No fa gaire dow llan t, acom panya da al piano per la seva mare . ha He de fer cons tar tamb é, que la nostr a comp anya Pilar Roco actua t molte s vegad es. a, tt~nor, En la secci ó d'hom es tingu~rem en princ ipi un tal Badi ". Nova a Pàtri "La qua a manc a d'un bon barÍt on feia el "solo " de ell duran t En canv i, tingu érem un bon baix, l'Abe l Bone t. Amb les altrasbO" per molt de temps no hi hagué probl ema i>er la corda greu: una . tenir sense ires que corde s, el Mest ra s ' havia de valo r ae canta J~ alls entre ent, etam nn veu, a les seves mans , sorti en del pas discr B• v~gade es algun ar •actu d me Vall 1 altros. Fina al Mest re Tujo l hagué - 49 - I o; Ull• .n- lCo e· i . 18 l8 r- Ramon Cres po, al qual el seu entu - s • Qui sobr esor tí d'en tre tots 9 fou enfere n insu bsti tuïb le dura nt molt temp siasm e i estim ac ió per 1'0r fe6 el . r d'Òp era, que potteno gran També pass à pels nost res r engl es un h. Reco rdo que Bosc a dei era. Es ser el seu carà cter li malo grà l a carr con trac tare n el ia e Bosc h de Gràc 9 un esti u que dona ven Òpera al Teat rque taci ó ting ué esen repr la prim era per cant ar "l'H erna ni" . Com sigu i r el conifica mod perq uè voli a mol t d'èx it es bara llà amb l'em pres ariseve stiq ues, artí s cion s inte rven les trac te. A casa nost ra, en una de m bril de Cam al ent casam al. En un també ting ué r aons amb un crít ic usic tre NiMes del , " Nois als 1 ' Esgl èsia de la Merc è, men tre cant ava "J esús li ana. s rime llàg les op de nos altr es, colau, a una seny ora que esta va pr'da. ven car a aval l per l'em oció pr odui , havi a de fer de soli sta Ç~an anàr em a Madr id per .prim era vega da a ir un cotx e a la seva disp osic ióliper en la "Novena Sinf onia " i va exigtel fou que i sigu Com tre. i al Tea tras llad ar-s e de l' est ació a l'Ho à lu seva inte rven ció a l'Or acab aquÍ i r teno nou dene gat busc aren un feÓ Cata là. teno rs flaq ueja va i el Vingué un dia que la cord a de prim ers s de sego ns a prim ers. Avia t es Mes tre féu pass ar dos o tres cant aire ser el gran arti sta bmi li Vendesc obrÍ el que més enda vant havi a d'és 11 solo " de la SE!Xdana "La nost ra vedre ll. Reco rdeu que quan cant ava el veu s'an ava e.:fermant i quan donà r ema" , 11 Arbre frui ter" etc. , la seva de Bach , i el Mest re li con fià 1 'E rem "La Pass ió sego ns Sant Mateu" sfor en un gran art ista ; així ho van geli sta, es pot dir que es tran actumà ava d'or gan ista . proc laffià el Doc tor Schweitz er que ngu ts dura nt la seva A ~artir d'aq uí tots sabe u els èxit s e obti r entr nosa ltres i de tant en carr era liri ca. Avui el ~ornem a teni tre Cant elou be. tant li podem sen tir el diàl eg de past ors del Mes t de temp s asso l! el Avia t sorg Í un altr e teno r que dura nt pmol re Jose Torr a. No cal la seva lloc preem1UJ.tlra.t com a soli sta, el nost ciat les seve s inte rven cion s pond erac ió; tots el cone ixeu i have u apre 11 reu la imp ress ió i avui enca ra si li sent iu el "Pen is ange licu s , tind que per ell no pass en els anys . r soli sta, l'An gel Sala . També vull parl ar d'un altr e teno ns; enca ra que no ti~éa una Aqu est cant ava a la cord a de teno rs sego Mes tre Mil let i l'Or feo el t ran veu~ el seu amor i entu siasm e pel rts espi ritu als" del Mes tre i dive feie n crei xer inte rpre tant ela "Can la que rés de Nico lau, desp sos 11mot ets" . ~uan cant àvem el "Ca ptan t", no a fora ••• " véne n de s crit Sagr adll Fam ília fou fora gi-ta da ambs pels teno"no, "abaixa els ulls , ella " e.qu elles fras es tan puny ents dite inant tota rs: cord e, amb un sent ime nt aque sta Últi ma pa raul a. la deia dOiüdir que molla tes vega des amb una fras e que enamorava el J.: estr e. Això vol music al es desc obre ix un bon can tair e. lla de soli stes que, forAvu i, tanm atei% 4. cont am amb una pare ~astre Lluí s M. Mil let, ja han dojats a les mans del nost re ostim at vola da. Em refe reix o a en Geia tà net bons frui ts amb obre s de gran he de cant ar ses exc el.là ncie s Renom i Jose p Lópe z Esparb&. No sóc jo i qui conf iem pod er-lo s apre ciar de en el sau dia ho féu el nost re pÚb lic nou amb inte rpre taci ons si cal més atre vide s. si he sofe rt algu I ara sola men t he ,.do dem anar indu lgèn cia . per na. omi ssi6 , que en aque st cas fora invo lunt ària MI"UEL VALLS. -- 50 ¿ TU E'l'S DE L 1 ORFEÓ CAT ALA. ? ---------------------------·-----------------si ben segu r que a tu, veg ades - m1 ha pas sat a mi :i. qua per l'at zar d'un a con vers a, per home, i a tu, noia can tair e -, ja sia n~ havem, e mot iu que no ana litz arem , e l'amis~at o per qua lsev ol al~r 1 o Cata la ? ama cio : 11 !Caram.!, ¿ tu ets de 1 0rfe trob at amb aqu esta excl què de ven erac i6, que ens orna 11 Aqu est "tu ets 11 por tava un no séfeia • ••• imp orta nts. va amb una. aurè ola de priv ileg i i ens '.imp ortn.nts ? 11ol tes veg ades , hem Ho SA.beu perqu~ ens en sent im dhan dit els que pod ien parlar~ne lleg it ·-m olte s altr es veg ades ens ho es rios a herè ncia lleg ada a. nos altrenim amb fona men t de caus a -, de la glo t hi bé; cs Don . s any seix anta pel s que ens prec edir en ja fa més de m tot el dre t. Però els dre ts comteni Hi nts. orta dre t a sen tir- nos imp por t en també uns deu res. -lud ible , qus aqu esta imp orPer tan t teni m també el deu re, inel ln i tal com hn. er:rtn t sem pre. Dei xar-ar-la tàn cia ho sigu i tal com e ra aban s icie , vers mal és , r-la nts per ma.nteni esm orte ir, no don ar-l i forc es suf ua pèrd a d'un s e~9 fem resp ons able a que sta herè ncia i, per con segÜ ent,arre lada a casa nos tra. nt mor al i pot ser mat eria l fort ame l'Or feÓ Cat alà. Tenim per aixÒ Tu ets de 1'0r fe6 Cat alà. Som de tot temp s la nos tra Ent itat ha s . En mevte ix tots els trum fos n. l es man del can t, de l'ar t de la canç 9, est at el fog ar de l'id eal , · de l'id ealenca ra. hi ha de nob le, de sa i senqu est art que e.rr eple ga to·t el que oleu· homes ting ué aqu est fog ar que nofic~ lec te en els cost ums nos tres . I si t vivi i ixir en pGr man teni r encè s dica ren mai , que s'es forç aren i ree per s 0 els homes pre ciso l' alt esp erit que els nrbo rR, avu i teni m tamb · man teni r aqu est esc alf . com si fos una cosa nova, Avui parl em de sac rifi cis i abn egac ions sigu i pe r mol ts de nosaltres~ Enens una cosa gair ebé inè dita , i pot-seri ho l)~u fac i que per mol ts any s - qui l es nou tres file s teni m en¡!are. rifi cis i d'aq ues t es abn ega cion s, que co· en pod ria pRr lar d'aq ues ts sac es fund à l'O rf eó i que no hnn d' acab~ menç~en en el moment pre cís que no- ting uéss im difi cul tats ! mGn tre l'Or feó visq ui. Mal ani riaat,queaque sta sen saci 6 con stan t de !apa! Nec essi tem aqu est esforç con tinu , ens cans em i ens sacrifiquem~ · ! apa! un11. mic a més ••• Ment r e ens enfndem a. !Ai do nos altr es si un dia - Deu vol dir que l'ob ra mar xa i mP~xa ferm est del it! !Ai de nos altr es si ne fac i que no arri bi- ens manqués aqu avan t! Tenim la cer tesa que aquest Cl7~eues esfo rçar -se gair e per tira r end e.nar som niat e.lgu na vega da -, e.qu est dolç ce.mi plan er - que pot ser havem .ofc ar. fog tre êar ia el cali u del nos fen t, tran qui l i son sa neg uit, ha cep dub te : el repò s és Cal repo sar de tP~t en tan t. No hi cal de vegn des lliu rar- nos s ens nec essa ri. Però pot ser més que repòresp fond ame nt - rev ifan t la s~ d'aq ues ta sen saci ó d'nn goix a, calel camirar uir- lo amb fe ceea , esco l1 r enov ant el dol it -, i seg uir el que!, esseg fa. tan t i obe int el Mes tre: ell sap 1 6 ens apa rell a -Me stres,_ La resp ons abil itat de l'ob ra de lc.l 0rfe tnsc e. a fer i del rumb r. segult• 3 ca.n trtir es i diri gen ts - con scie nts de pi ni és dign e de ce.J.? orfe oni '" Pre ndr e' s l os cose s A. lA. fres ca no ésde pro 1'0r fe6 per fer bon ic és fer el ta que es ting ui per tal. Vol er sor res ~x~­ ri da tota . Ja en teni m de figunne ridi cul i mal vers ar l'es for ç dia en pere lloc un t nyn n gua ple re- que amb el sou esfo rç i sab er s'ha catres nos les en ives el nos tra Cns al - no ena cal teni r-n0 de dec orat dirG s fii al nos tre cos tat. ~uant es - 51 - tar disp osa t a treb alla r i tre -ui Qui vulg ui ser de 1'0r fe6 ha d'es tes vega des i és ver itat . l ui vulg bal lar de vale nt; ens ho han di t mol mol t mill or que ho pens i bé 1 desp rés •• fer mèr its " sens e fer res, és irem gua nya nt . ens deix i tran qui ls. Tots hi sort - o et digu in pers ona lme nt, Quan el dia menys p~nsat ens digu in ó 1 • Orfe Cat alà ? ", que aqu esta home o noia can tair e - " ¿ Tu etsintdeerio r d ' aqu ella man era com dèi em excl ama ció ress oni en el nós tre amb tot el ileg i i amb tota l a imaban s : amb tota la ven erac ió, repe tim - priv AMB TOTA LA ~FORTANC IA que por tànc ia - perm eteu -nos que ho l'au rèo la d'or feo nist a es mer eix. JOAN CAPDEVILA I NOGD1S ooooOOOO ooooOOOOoooo OOOOoooo RE CO RD S D'A NT AN Y ==,======= c=~============~======c= LA TAULA RODONA ~u· e.nt , . a més gran que t enim al cafè . Com ja sabe u, l a Tau la Rodona ésde l la cord a de baix os. En els dies els Actu alm ent en tene n el ple dom iniaban s de començar . l'as saig , si entr eu d'as saig s d 'hom es i de con junt , del s que esta n asse guts a la Tau la Rodo al cafe , veur~u com la maj oria xos . na, pert any en a la cord a de ·bai gue en aqu ells temp s d ' aban s de la Doncs bé; anem més endarrer a,ava nts eme d'el oria maj la ocup ada per ent est rra. Aqu esta tau la con st antm seus dels òria mem fer 11 Cat alà" . Mirar é de més des taca ts del nos tre 0rfe 6 pot ests ser m'o blid i d'al gun d'e lls. AquPasq que t noms, enc ara que temo mol ual llet, :rt:i às Tom stre Fran cesc Puj ol, eren . el Ifes tr e Llu ís Niil let, ];~e Viv Du. Srs a, Sal el Àng es, es , Rafa el Viv Boa da, Joan Llo ngu eres , Amadeu e deri c Lliu rat, Dr. Fon tani lls, Jaum Fre t, ille ran, Parra.mo-n , Salv ado r M l e . rdo rec~ no que t elin a, altre Rev eren l,: a rill , Jose p :rtull o:r , Mossèn Ang eu Ram sen Mos a, elon es trob ava a Barc nom, ~ vega des Mossen Pad r6s 1 quan r ecor do. i algu n altr e que com j a dic a ban s no tau la; es parl ava de tote s lesEn vole u de disc ussi ons en aqu ella enta ris tan ts com en vol cose s pass ade s, pres ents i per l'es dev eni r. Com €Ueu. d~é: que una vegad~ el Mes tre Viv es posa També es feia broma. Rec ordo quin vem es làri afo es care s més estr i "Fem gan yote s?" I tots en fére m; ben nos la a m fére en r ema rcab les i tots tots ; ~1 Mes t r e Mil let en féu de que puix es, Viv el rèco rd, fou el Mes tre tra 'ane ra. Però el qui va batr e ecta estr a cula r, que la seva cara qued à sen esp en feu una de tan barr oera i com ts; pre els tots enta ris i rial les de feta enormement. En vole u de bon un m uér~ ting dies en fou una vet lla ben agra dab le que dura nt mol ts r ecor d . da cada dia tard a i nit, tan t La Tau la Rodona esta va con corr egucol la era en Tomàs ~illet que osde als fest ius com els fein era. El i cap , oo.m mol ts reco rdar eu, el com plia t ent ava el càrr ec de trés ore r, laque l cosa guar dare m una bon a reco rdan d'un a man era mol t exem plar , de eraqua viseva la tota si prim er, car qua ça. Ell no falt~va mai , sem pret pels alinte ress os aoon~ics de la nos tra llan de la feia a 1'0 rfe6 , vet enti tat. - 52 per fila ven pro j ect es, es Al redó s de la Tau la Rodo na, essme , d ' his tòri a i per cert parl Rva de mús ica, d'a rt, d'ex cursetioni 0sta va ben imp osat dels nos tres que en aqu est t ema el Mes t re Mill els seus comenta ris sob re cad a fots his tòri cs i ens del Dct ava amb f et. • ofs nos tre SGcr etaCom s i a que el Sr. Pasqual Boad a, el t llav nt l larg emps , era afic ionat a ri, que oste ntà aqu est càrr eó aura ues t · tem a 1 aix í com d e pin tura l a foto gra fia, tamb é es par la va d'aq maner a que un dia es féu unn excar tamb é n' er a afic ion at, de tal l' esta tge de l'Or feÓ i que pos ició de l es s eves obre s pict òriq uesgr aafia li fou pr emi ada11 una obra foto per cer t fou mol t r ema rcab le . En Di a Gré.fico i ·p er "El en da seva . en un con curs i va éss er pub lica da en un di n dete rmi nat ens obc eleb ra r tal esde veni men t, el Sr. Boa i sten~ s a l a Tau la Rodona. seq uià amb un r efr es c a tots ~ls t ass nt, j a que ho sent íem mol ts D'ex curs ioni sme se ' n par lava mol nts ovi el Sr. Tomàs !rlill et, que sovi nt d el s allÍ con curr ents , espe cial mf6 seve s imp ress ions i a mi em pla ia es efec tuav a exc ursi ons i don ava l ion s qu0 sen to més int ens ame nt. forç a per ésse r una de les afic a NÚr i a em vàre ig trob ar amb La prim era veg ada que vaig anar per l a Tar dor organitz ava una 1 el l junt amb el Sr. Dur an. Cada any ar l a bel lesa - que es pot gau dir e xcu rsió al Mon t seny , per tal d'ad mir tot es les seve s val ls i fon dalace n aque sta èpo ca de l' any , ja querese n dau s t ço que li dÓna un aspe des es veu en l es full es dels arb Mill etrade t ambé sen t i a 1' excu rsio nisme t Q subl im. 1 enc anta dor. El Mestre tà uria excu r s iÓ ef ectuada al Monts¡¡ny i en una. de l es t ertu lies ens con Figuer a , del Pla de l a Calma, qu~ amà une s anè cdo tes suc ceïd es a La La Mora . Tan t el ~estrQ ~illet com està situ ada ent re el Tagamanent i ntre Exc ursi oni sta da Cat alun ya". í:ln Tomàs ~lill et eren soc is del "Ce i els r eco rds de les qua ls gua~ Cos es visc ud es , cose s pas sade s, que aas Ídua men t assi stie m en dare m aqu ells que r ost em en vid a dels feia , ja que llav or s a l'O rfe Ó s'h iTot aqu elle s t ertú lies tan agr adab l essoc s es. is pr ot 6cto rs com cho rist vid a soc ial més acti va, tan t de ol nos tres oosos ~ L•O rfeÓ Cat alà" sent iem un amor inte ns e. tot es lesper arreu del mon i ens del e ctav en els seu pre stig i ja esta va be n ext ès prop as feie n sob re la agra dab les com enta ria que d'a llà al llun y i de nos tra obra cul tura l i artí stic a. inte nsam ent en tots els ~ics, els de l a Tau le. Rod ona, vibrè.vem n orie els nos tres s enti men ts . fets que e•an ave n succ ein t, i més s i afav tra, car de la seva llav or La vid~ d a l ' "Orf eÓ Cata là" era l a nos bon pla nte r d'in stit un' e ixir en un esca mpa da par arra u de eetalu~a, sent íem fort ame nt 1 • èxi t d'aq uelln-a e ions sim ilar s a la nos tra, i e oiL. que Rodoilfl. ens com plai a come llav or que tan t havi .a flo rit, als de la Teu le tar- ho lla.r g·a.m(;;lnt. a Tau la Rodona. Crid o: "Ventura" Pel juli ol de 1 'any 19~6 sóc a ldic : "Po rteu -me un "sua u". Des i em resp on : "Què, voleu Jove ?" I li dà desf eta la tert Úli a dels assi sten ts d'aquell~ data pot dir- se que que a la Tau la Rodona. EMILI JOv t LONDP.ES 1914 late rra, form ant· par t En un dia. de 1n mev a pet ita esta da. a Angca a l'as tra. Dge r, a de 1'"0 rfa6 Cat alà.. en la seva. exo ursi 6 a.rt. :!sti - 53 l'hora de sopar una cambrer a va donar-m e una carta; venia de Barcelo na i hi havia la signatu ra de la meva mare. Entre les moltes amorose s paraules que una m~xe té pels seus fills, em deia que tornés de seguida perquè havia r ebut una carta de la Camissi ó Mixta de Reclutam ent , inter essant l a meva present ació urgent ; cas de no fer-ho, seria declara t e om a deserto r. Havent acabat de sopar, vaig anar a veure el Mestre Millet, exyar-me plicant -li el que hem passava ; una vegada assaben tat, va acompandies pocs n quedave que com que dir-me va aquest i prop del Sr. Cabot d'estar a Londres , era una llàstim a que jo marxés abans i sol; podia quedar-m e amb tots ells, i arribat a Barcelo na presenta r-me tot seguit; jo hi enviaré - em digué el Sr. Cabot -en Riera'(c onserge que tou de l'"OrfeÓ Català" ), perquè si et passés quelcom , puguis se.ber-h o de seguida. L' endemà de la mova arribad a a Barcelo na, vaig anar a l'oficin a de l a Comissi ó Mixta de Reclutam ent. Val a dir que estava espanta t, ~an~ jo, com l a meva mare que m'acomp anyava. Mentre anaven cridant noms jo m•~stava assegut ; en véure que no havia estat cridat, vaig parlar· amb un capità, explica nt-li que havia r ebut l a citació mentre jo estava a fora de Barcelo na i que ara venia i no m'hayie n cridat. ~ ~reguntà on havia estat. Respost a meva: A París i Londres amb l'"Orfeó Català" . Va fer-me · esperar una petita estona que per mi i la meva mare, que estava plorant , ens semblà inacaba ble. a que anava Quan em cridar~n, va ig pujar, m~P lliort que viu, car pensava sd'alta oficiru per formada estava que ó Comissi La ia. buscar l a sentenc d'ella, prop estar vaig jo que aixÍ i dret, graduac ió m'esper ava a peu "OrfeÓ el con Londres y París en estado ha un em digué : Vd. dice que Català" ? • -- "SÍ, mi Capitan ". os en -- ''Pues bien, pero muy bien -- contest à un alt re -- le pondremPatria la a servicio gran un a prestad ha yd. que s su hoja de servicio por la labor realizad a en el extranje ro por el benemè rita "OrfeÓ Ca t alà 11 11 En sentir aqueste s paraule s els ulls m'espur nejaren d'alegr ia i vaig ésser acomiad at amb una forta estreta de mà de tots aquells senyors OficiaJ. s. FRANCESC GRAU 8 ooooOOOO ooooOOOOoooo OOOOoooo J¡OVENARI D'INTERVIUS DESOOS DE LA CANTATA I LA NOVENA -..-.----------~---- .... ---- ---- --- Davant dels èxits obtingu ts en els Festiva ls Bach-Be ethoven, pel nostre gloriós "OrfeÓ" t he cregut.q ue seria grat als lectors de "JOVENÍVOLA" poder saber que els ha semblat 1 com opinen un grup da nou pe_¡: sones sobre els esmentat~ Festiva ls. He escolli t un mÚsic da l ' orquestra, un solista , un crític musical , persone s d'antre el pÚblic, el sen yor Adminis trador del Palau i el nostre Directo r. Degut a la manca d'espai us feré la present eci6 sense preàmbu ls. S6n els següent s; Sra. Concepc16 Callao de Sanchez Parra, la nostra magnífi ca cantant ; Sr. M! teu Valero, insubst ituiblo primer viola de totea les orquest res de cacrític musical de "El Mundo .Deporti vo", sa. nostra.; Sr. Joan Arnau, 11 11 11 Club" i Radio J oventut ; Secyore ta. Dolors Eapresa te, de la futura - 54 pro mo ciÓ d' a im ant s de la sic a; Se ny ore ta Fr Rno ina Rig au, te ri; Sr . Jos ep Fl ech oso , mú of ici nis ta; Sr . J os ep JA.nés i Ol del Mag is~ Sr . Jau me Ma ril l i Me str e Ll uís 9 edi tor · M. Mill et, s ob rad ame nt co neivé 1 gu ts. JOSEP FLECHOSO -- Amb l'e ntu sia sme amb ~pl audeix,. ja em demos tra ha. qu eda t for ça sa tis fe t què . Fle cho so, ~ de 1' exe cu ció . ¿ Ti nd ria inc onSr nos el per qu è ? ven ien t de dir · -- Ha n es tat due s gra ns ob res 8-Sse.j ad es met icu los am en t pe r 1 ele me nts de l qu al es sup era '0r f e6, el! ren gra n ent usi asm e el seu Di rec toren l a seva com e sa i han sab ut seg uir ~ ven im ent mus ica l, el qu al, amb , el Mes tre N.il le t, ànima. d'a qu est esde· int èrp ret s i as sis ten ts les be la sev a bat l:lt a ha fe t arr iba r a tot a els L'o rqu est ra ha es tat mo lt aju stalle ses de tan adm ira ble s pà gin es musical~. en els tre s pri me rs tem ps de la da. i ens ho ha de mo str at pri nci pal me nt "N ove na Sin fon ia 11 • Què li ha. ag rad at m~s la. Ca nta ta o la No ven a ? Le s du es pa rti tur es són ma gn ífi qu es. No sa br ia pas qu ina esc oll ir. Què op ina de les crí tiq ue s que han ~ublicat els dia ris ? La de "La Va ngu ard ia" "Ho ja. O:f ici a.l ", que s6n les Ún lle gi t, m' ha sem bla t mo lt i en es qua he tad a la pri me ra, que pro digiqu &l og is al Me str e M ill et, pe r cer a me res cut s for ç tan adm ira ble s au dic ion s.hav er arr iba t a aco nse gu ir runb el seu e~ -- Com ju tja ria l a int erv en oi6 de 1 •O rfe 6 Oa tal à 11 en el qu art la No ven a ? tem ps de -- Ma gnÍ fic a. . i mo lt va len ta, dem ost rA. nt un a veg ad a mé s que ha A.Ssaj ada la pa rt i tu r a, ext rem est at moli a.qut~st qu e m'a gra da. rec alc ar i que jà ens té aco stu ma ts aqu est a. gra n ma fi ll de l seu glo ri6 s Fu nd ado r.ssa ch ora l tan enc ert ada me nt dir igi da . pel -- Ha tro ba t ex ces siu s els pre us de les lo ca lit ats ? -- No m'h o han sem bla t, deg ut que ja em pen so que el pre ssu és se r cre scu dís sim . po st deu -- Sr . Ma ril l ! ••• • ======::¡;::;:::::::::::: JOAN ARNAU -- Com a cr íti c mu sic al, ha qu eda t sa tis fe t de ls Fe sti va ls Ea hov en ? cb- Be et--~és que sa tia fe t, em oci on at. Aq ues tes ma nif est aci on s mo lt im po rta nts pe r lo. foz mu sic als s6n ma ci6 cu ltu ral d •un po ble , 1 ara me nts an què l'A rt es tro ba en , en uns movel i ten dè nc ies art íst iqu es no un a èpo ca de tra ns ici ó, en qu~ lea nos6n ma ssa ac on sel lab les , és_mo gad or veu re can en tit ats de l pr lt a.fa la.• cam í de la. ve rit at 1 de l bon gues tig i de 1' ''O rfe ó Ca tal à", seg uei xen el:t st. No ho du bti : un festivP~ rep p~r obr~s de Ba ch 1 do Be eth ov en, ha de satisf~r el m~a ex ige nt res ent a queetio~ filh ar. mÒ niq uas en . - No ha qu ed at po tse .r ~ x:Lo d9B di.b ui.J tod a J.a me &n. í:f.i ca Ca nta ta ''C ris t - 55 - is .. ~or· ' el¡ 8Ji!l sde· ela cals, ant jeia. en la mortalla" al costat de la 11 Novena 11 ? O per al contrari, creu vostè que el pÚblic n ' ha copsat totes les seves belleses ? -- La Cantata núm. 4, com totes les altres de Bach , no quedaran mai eclipsades per cap altra composició . Són estels de lluminositat perenne que, per si soles pode~ definir la puresa d ' una forma musical d 'inesgotables tresors. Podran programar-se junt amb altres obres tan montmen tals com 1& ''Novena", teniu-ne, però , l a seguretat que les qualitats de l es Cantates quedaran per damunt com a símbol de la música més pura que sona en el món. Estic convençut que les moltes bell esès de la Cantata " Crist jeia en la mortalla" , van ésser gustades amb fruïció per 1. 'int el ligent pÚblic que assist í al c concerts de 1 ' 11 0rfeÓ 11 , --Diuen que la "Novena" és una obra més per a Director d ' Orquestra, que per a Director de Chor . Creu Vostè que el Mestre Lluís M. Millet en enfrentar-se amb aquesta obra, n'ha sortit airós ? §. -- Per la seva arquitectura és evident que la "Novena Sinfonis." es presta més al l luïment d ' un Director d ' Orquestra que d'un Director de Chor, tot i tenint les veus una part important en la partitura . En resposta a la pregunta que em formula, dec manifestar tot se&Uit que, el Mestre Lluís M. Millet no sols n'ha sortit triomfant, sina que ens ha demostrat com es domina el conjunt instrumental o com s 'ha d'interpretar Beethoven. En el cas del magnífic Director de l' "OrfeÓ Català" , no hi ha el desdoblament artístic a què vostè al-ludeix : existeix el músic complet, el mestre omhipotent que amb l a. mateixa autoritat condueix les veus dels seus orfeonistes que l es veus de l'orquestra. de -- La seva crítica de '' El Mundo Deportivo" corresponent al diumenge dia 23 d'octubre, és força afalagadora pels de 1 1 "OrfeÓ" .No obstant ara •• .e s noli ~ns 31 m ' ngrad~ria que, molt breument ens digués alguna de l es coses, que sense desvirtuar el conjunt, a Vosté no li var en agradar. -- L' ';OrfeÓ Català", prepara tan curosament l es seves actuaciones que és difícil - per no dir impossible - trobar-hi cap defecte. Però assen.YSJ.m·é una cosa. que no va agradar-me gens dels fost i vals, va ésser el que solament eo donessin tres audicions. -- Una darrer a pregunta : ¿Què opina de les crítiques dels seus companys? -- L'interrogant és delicat. però li contestaré : Malgrat l a r econeguda competència que tots el s meus companys tenen en l a missió crítica, l es seves cròni~ues i fins la meva, pequen de fredes . Les int erpretacions que l ' "0rfeo Català" ha donat de l es obres de Each i de Beethoven, es mereixen una acollida més entusiast a , més diferenciada dels adjectius que usualment fem servir. I és que l a taula valorativa es limita excessivament, amb el pertinent perill ~u e alD comentaris mantine.uin sempre un to fred, al marge de tota. emocio i de tota r epulsa . Aixa fa que tot, bo o dolent , sembli per mitjà de les crítiques , discret, normal, sense aproxime.c ions a zones de excel -lències o de medi oc ri tat. -- A cercar adjectius toquen. =============~== DOLORS ESPHESATE 1 .t f.;s la primera vegada que sents la " Novena." ? Sí, per primera. vegada.. Conten que ~agner - que no pensava paa dadica.r-ae a la wÚsica-, ln .. 56 ena" , li prod uÍ una tan for ta imprim era veg ada que va e sco ltar la. " Nov pora da mal alt i fou ales hor es quan pre ss ió que fins est i gué una lla rga . tem per a ixò que t ots el s fes t ival s dec idÍ ded icar- se a l'A rt d el s sons ~s taci ó de la 11 Novena. S info nia" . inte rpre Bey reut h com enc e n sem pre amb l a mal alti a - pod ri es con tar- nos quin a ima l r-te itja des ense s Bé don. cs , pre ss 1o t'ha cau sat ? con star que jo no hi ente nc -- M'ha ag rada t mol t. No obs tant he de fer ran t, val enta . El qua rt t emp s amb gai re . M' ha s ~mblat una obra for ta, vib ari. M' ha frap at mol t. Es magn! e ls soli st es i cho r és quel com ext rao rdin fien . a que sent s 1'"0 rfeÒ ", var i-- Tamb é tinc entè s que és la prim er a v egad tnt ? Sí, s í, tamb é , per prim era v egad a. Çuè t'ha s emb lat ? t afin ade s i mol t ben dir ig ides , -- Mol t es pers one s, mol t b en unid es , mol IV1i llet ? Una imp ress ió r àpid a dol Mestre Llu ís ll.~ . man s. Un home que sap b en b é el qua port a e ntre rs afic ió a la mús ica ? Infl uirà aqu esta audi ció en la teva futu " Peu t etr e " Es mol t pos sibl e que sí. 11 11 T'ag rad aria c e.nt a r a 1' 0r.f e~ ? A més es n e ces sita un gran No crec t e nir con dici ons . Des afin o mol t. esp erit d e sac rifi ci ••• •••• • --S ra . Sa ncr istò fol, deix ebla a l a vis ta ========:======= CONCEPCIÓ CALLAO oro.t amb 1 1 "Orf eÓ Ca talà ", en - Sr a . Ce.l lao; Qua ntes v egad es ha col .lab la MÚsi ca? l'ex ecu ció d'ob res d els gran s Mes tres de el gl9era v egad a, a la Sal a de l Pala u, jun :t amb - Va ig can tar per prim io Pass "La . mag na d e J .s. Bac h rió s "Or fe ó Cn.t alà" 1 1 any 1921 , 1' obro "Reel en, Sole mni s", de Bee thov sego ns San t Mat eu". Des prés la "Mis sa ssoh n, ''Mi ssa en si men or" i CandGJ. qui em", d e Moz~t • "El ias" , de Men 11 thov en, aqu esta dar rera di vertnt es de Bac h i "~ovena,....S in:foniu , de Bee a e s vega da s. ó amb l'Or feÓ Cata là, h a esta t -Vo stè an la s eva llar ga col.labor~ci i actu alm ent pel seu fill . Podir ic ida pel nos tre inob lida ble fund a dor dri a d e1in ir-l os broumen t ? (par e) a qui vaig ten ir el goig da - ~b moJ.t da gus t. El Mes tre Mil let jo ten ia deu any s, a 1 'l!;s cola Mun ici· ~one ixer i estu diar amb all qua nt el Pass e ig de Puja des, dins del pal de ~Ú3i ca, ins tal. la da llav ors ~nera dign íssi m i bo, com a. prof cjsso r, ona. Pnro de li} Ciu tade lla, com a por s n tots els seus deix eble s; com a c ompo ten t :.'3si m, i bon a prov a n'ha don at cor, i un subl im intè rpre t da~ dir 8cto r Gra d'uh grn n temp eram ent, granls han que dat lea inob lida bles i qua gr''l.nB mes·:. res, de les v ersi ons d~ls 11 , "Mi ssa SoJ. amn is " 1 tote s les altr es ssi6 "Pa. la de còl obre s nud icio ns que ora dign :Lss im. i bo 1 teniB que li OO¡'lE::ixem. Com a pera olla. ja he dit - 57 an Ib 4_ ra vegad a el "Retambé un do de gents extrao rdina ri. En cantar per prime et , va sembl ar Mill e Mestr l actua ' 1 quiem ", de Mozar t sota la direc ció de -lo seguit haver ' d és despr I -me que dalt la tarim a hi havia el seu pare. ions" i "Estac " "Elias en totes les seves actua cions t "Missa " de Bach ' ' ant el ecord r cosa una ara en le. "Novena Sin:fonJ.e.", solam ent se m' acut pare. : "de tal fusta , tal est~lla " I ? - De quina de les obres cantad es amb 1' "OrfeÓ " guard a el millo r r ecord 11 11 , - De totes ; però d'una maner a espec ial de l a Passió segon s Sant Metou de Joan Sebas tià Eacb. l a fama ben guany a- Vostè que amb el seu llarg i brilla nt histo rial télls als nostr es choda de magn Ífica canta nt, voldr ia donar algun s conse riste s ? fica. batut a dels - Com a compo nents d'aqu est "Orfe Ó" que sota l a magní molt enlai rat el senseus Mestr es, ha arrib at fins on és, han de tenir de fer sempr e els tit del deure de chori sta, qua jo crec que és el per mante nir-s e bé poss ibl es , encar que això els costi algun sacri fici, fins ara; perqu è de veu, perqu è l es audic ions pugui n ésser glorio s es com a Barce lona hi ha quan torni n anar a l'est r anger pugui dir tothom que ha cap més al món. una massa chora l com m'atr eviria e dir que no n'hi Enhor abona ! ! Amunt, i capta ! - I que vostè ens hi pugui a c ompauyar •••• ====== ========= FRA.J.~CINA GRAU - Aficio nada a l a músic a ? - ta una de les meves aficio ns predil ectes . - Què li ha sembl at l a Canta ta 11 Crist jeia en la morta lla" ? amb finíss ima ex- Sublim , com tot el que és de Bach, i interp retad aseren or que s embla tal una it esper press ió . Oint -la, desve tlla dins l' cta. perfe ior talme nt que es visqu i una pau inter - Diuen que Bach és el par& de la música . Com defin iria Vostè Beeth oven parla a l'ànim a i -Bach és, per mi, el teòleg de la músic a; per tant, bagatg e de sentim ents seu el tot amb a l'esp erit. Beeth oven parla al cor, diver sos. - La interp retac ió d~nada pel Mestr e Lluís M. Millet de la Canta ta i la •;:Novena", l'ha compl aguda ? es vegaNo solam ent m'ha complagut sin6 entus iasma t. H~ assis titi algun sa davan t confu ellada merav t senti des als assaigs de 1' "OrfeÓ" i m'he seva la de sa ferme la de i t, Mille la capac itat de treba ll del Mestr e proextrem en al music lliçÓ ble tasca . Un assai~ és, per mi, una verita dels fruit el que menys ésser podan no fitos a. Per aixo les audic ions seus desve tllame nts i del seu incQOCparable entus iasme . fici que re- Creu vostè que el pÚbli c sap copsa r tot l'esfo rç i sacri gadur a? enver aital ' d p r ~senta pels Mestr es i canta ires donar obres - 58- Natu.re.lment; car es tracta d'un pÚblic de veritable s melòmans 1 d' admi .. radors f e rvents del nostre "OrfeÓ" i de tot a116 que sent i r epresenta . kuè volien dir, sinó, els xardoroso s 1 inacababl es aplaudime nts del firuü del Concert ? - B~ • ••• no tots • • • ========== MATEU VALERO -- Com a part integrant de l'orquest ra, voldria donar pels l ectors de 11 Jovenívol a", la seva i.Dipressió sobre els Festivals Bach-Bee thoven? -- Un veritabl e obsequi per l' esperit i un s entiment d'agraïme nt a l' Entitat, que sens r eparar en sacrifici s, t~ l a valentia d 'afront ar els problemes que forçosame nt han de sorgir en el montatge d'unes audicions de t anta envergadu ra, i, a la qual solament guia l'ambició de servir 1 ' art. "uantes vegades ha tocat vost~ la "Novena Sinfonia 11 ? Unes deu o dotze. Deixant apart la darrera, . d e quina d'elles en guarda millor record ? La del Mestre Pau Casals. Els ~rada a vostè i els seus companys d'orquest ra col.labor ar amb 1' "OrfeÓ Català." ? -- En tots els meus companys he constatat una veritable simpatia per a 1 'obra de 1' "Orfeó Català" .Por la meva part, aquesta simpat i a elevada al màxim . ! Fa tants anys que hi col.labor o ! -- Vost~ ha tocat diverses vegades sota la direcció del Mestre Lluís M. Millet, voldria definir-l o breument com a Director d'Orques tra? -- Precís, enèrgic, sabent el que vol 1 on va. -- Un~ d arr~ra pregun~a : ? Quina obra amb chor i orquestra li agradaria que dones 1 1 "Ori eo Cate~à." ? " El Rei David 11 d'Honegge r. Si l'osquest ra ho demana ••• ==========---======== JOSEP JANts I OLIVt Sr. Janés; Seria tan amable d'indicar -nos si els Festivals Bach-Beet hoven, han estat un esdevenim ent musical dins la nostra Ciutat ? -- Evidentme nt. Com ho foren, 1' any passat, les audicions dels "Requi~" de F auró i Mozo.rt. Com ho solen ésser les grans actuaci~ns de 1 • "Orfeo Cnt alà". -- Vostè que té una magnífica discoteca - catalogad a de les millors de Barc elona - bé hi tindrà alguna "Novena" ? En cas afinnatiu podria fernos un judici compa.ra.tiu amb la qua acaba de sentir ? - 59 - erp ret ad es meva. dis co tec a., són int la en c tin e qu " nes ove amb una. "N va. s -- Les tre l món. La no str a compta de es str ue orq rs llo mi ~es c. ne de. pe r tre s sm ere ix de cap de les qu e co int erp ret ac 1o ch ora l qu e no de ? Què li ha sem bla t ? ch Ba de 4 . núm ta nta Ca la . -- Co nei xia r la per ad es a i l' em oci ó, pede lic de la r pe t, bla sem ha M' l Cona.. a -- La co ne ixi l a pa rt més r eei xid a, ad ret erp int fou è qu b am ral fec ció ge ne ce rt. M. Mille t com a Di rec tor d'o ruís Ll e str Me l de ió ac ctu l'a -- Com jut ja. qu es t ra ? pa na~, un mú sic mo lt be n pre sie mú n d'u s mé a , és et ll Mi -- El ~estre arr av ata do ra. ra t, i dir ige ix amb un a fo rça oc i pe r a un ed ito r ? neg n só , als sic mu es tem de es Els lli br Com to ts. Uns si i alt re s no . 11 qu e vo stè va. 11 Quade rns Li ter a.r is s El . nta gu pre ra Una da rre lam en t lit era ri en tre etl sv de un ure mo pro ren va ra, any s en da rre r quelcom sem bla nt ? jov en tut . No se ria po ssi ble fe nta . co rd pe r f er-me aqu es ta pre gu -- S embl a que s'h ag in po sat d'a demanat al ma tei x só n sis . En un a set ma na els qu e m' ha n up era ble s pe r any nou to rins s tat ul fic di ha hi no Si Hi es tic pe ns an t. ar is" . nar em a ten ir "Q uad ern s Li ter ! Be ll començament d •any tin dre m ----------------------JAUME MARILL Fe sti va ls Ba ch- Be eth ov en ls de ic nòm eco i tic tís ar t -- Co nte nt de l'è xi tís tic de ls Fe sti va lsbé ar t xi l'è de m ssi nti nte co i t -- Al tam ent sa tis fee pe r en da va nt do nav a pe r de sco mp tat , aix í com tamats nç Ba ch -B eet ho ve n qu ec te, ab en s d'è ss er lle asp st ue aq que ra ca en i ad ura ic de l'è xi t econ~m du es ob res de l'e nv erg b am , ria atò ale pre sem i sa ch co Ba un s co nc ert s, és 4" i la "Novena Sinf on ia" , de do s au tor s com te NQ in de la "C an tat a l no str e po ble i tan en din s en l'à nim a de Beeth ov en que ha n ca lat s pe l Me str a Ll uís M. eMi de igi dir i à" tal Ca ó rfe "O • 1 r pre ta. de s a més pe co nfi an ça qu a al no str na ple r ni te ig va nt me mo r me lle t, de s de l pri po nd ria ob ert am en t. pÚ bli c, sem pre tan ad dic te, res ob ra ca bd al de la 1' 11 0rf eÓ " dÓna alg un a,pÚ e qu pre Sem : li ari M . bli c ron din a i tro Sr -r de cto se un , tra es qu or • d ent am s ica amb acompany s, Po dri eu de mo str ar el at lit ca lo les de us pre els rs ex ce ssi vam ent ca co nt ra ri ? ein fÒ nic -ch ora ls a. 1 ne ob lig ats en els co nc ert e ure -- Admeto qu e en ve di t sen se euf em ism es de cap mena, reb ass en so vin t po sa r un s pre ue , qu e no so la de les cla sse s pro du cto res , sin ó tam bé de el po de r ad qu isi tiu , cla sse mi tja na , aq ue sta cla sse qu e ha. es tat eam pre ci6 , co nt ra ri! el la no str a ad mi rab le nta l. de la no str a In sti tu pu m fer s mé el ra de l ga ud i ca en i és pe r ho no r seu , pa ssa r-e e ela t, len vo no 1 eu ent esm ob lig a a e qu r s, se cto els no str es co nc ert en iqu nif sig l el r pe e qu l ua es pi rit - 60 - a un esforç que molt sovint r abassa les seves possib ilitats econòmiques, i per t a nt els preus que ens veiem obligat s a establi r poden arribar a qualific or-se d'alts però mai d' excess ivament cars. esPerquè el s preus, -- i encara que una Entitat de finalit ats netamen t de tocar el i piritua ls no pot eludir l es inexora bles ll eis econòmi ques peus a terra --de l es localita ts per a un conc ert s 'han d'estab lir en de r el a ci6 al pressup ost de despese s i jo us haig de dir, que si en lloc ore ~r al l a funció que m'honor o en exercir a 1' "Orf eó Català" fos en un g a nisme de caràcte r privat o especul atiu, si Gn un cas com aquest dels en Festiva ls Bach- Beethov en, hagués est abl ert els preus que han regit Pert. aquest conc ert m'hauri en desqual ificat immedia tament per inexper què cal t enir amb compt e , que els càlculs per a establi r els preus de del es localit ats d'un conc ert, s 'han de fer s empre a base que amb el 60 % de l'aforament de la Sala, es pugui cobrir la totalit at del pressup ost d espeses de l'audic ió, i imagine u-vos que nosaltre s, a base de dos conc erts, que era el que prudenc ialment calia comptar , encara que sortosament aquesta vegada sobrepa ssant els pronòst ics dels més optimis tes, se n'hPn donat tres , necessit àvem el 90% de l' aforame nt per cobrir despe-i s es. I això s ens e comptar lloguer s de la Sala pels conc erts i assaigs el que encara és m~s im¡>ort ant, no valoritz ant gens r4 mica, els treballs, 1 ' esforç i la inteÀ .ligenc ia posats per r5estres i cantaire s en la llarga prepara ció de l es dues obres int erpretR des en aquests Festiva ls BachBeethov en. Després d' aquests a clarimen ts suposo que entrarà en el convenciment de tots l'injus tificat del rondine ig que r etreieu i molt menys encara el que es puguin qualifi car d'exces sivamen t cars els preus que or1 '"OrfeÓ Català" es veu obligat a establi r per als seus conc erts amb questra . -- Quant pujava el pressup ost dels Festiva ls r ecentme nt c~lebrats ? que -- A una xifra altíssim a. Tant que si en lloc de les tres audicion s efecd egut a 1' entusie.s me i enfervo riment del pÚblic, ha estat possibl e tuar, haguess in estat dues Únicame nt, els conc erts donats, tot i o~ple­. nant, els ingress os haurien quedat totalme nt absorvi ts per l es despeses Çuè costa un assaig amb orquest ra ? Amb les tarifes que actualm ent r ege ixen per als assaigs , que són de 50 pessete s per profess or i amb una orqu~stra constit uida per 84 músic~, com la que ha l:l.ctuat en els nostres Festiva ls, el cost de cada assaig es exactam ent de 4.200 pessete s. --- Els tres plens a vessar dels ·nostres Festiva ls, creieu que trenquen 1 '"slogan 11 que la gent no aasisiie ïx cls conc erts ? --Com sigui- sense voler dir que va al~ concert s la gen~ que caldria ·, que no he donat per admesa la certitud de 1' "slogan " o. què us referiu, .. a irejat per certs comentaris accentua dament pessimi stes d •alguns periodl~ tes, que han pregona t als quatre vents, que el pÚblic s 'havia allunyat dale l os nostres Sales de Concert s, els tres plens a vessar, no han vingut, meu entendre a trencar r es ni a variar gens ni mica el panoram a musical que de molt temps ençà domina en la nostra ciutat. Mes bé diria jo, que han vingut a continunr ln traject òria del que més o menys ha esdeving ut sempre. Quan el pÚblic flairej a que es troba davant d'una autènti ca monif~taci6 musical , d'una v~ua positiv a assiste ix al concert i amplena la Sala, quan creu el contr~~i, es retreu. Recorde u en aboname nt del que dic ~ue en aquest mnteix curs, amb motiu de l'actua ció de l'Orque stra S infònic a de Stuttga rt el Palau registrà . també el complet da là Sala. -- Creieu que els critica musicl:Üs amb els seus judicis eternam ent iguals, - 61 - ,, le 38 l lls1 5a ra ['- a e- ~~ as -- salvant · honrose s excepcio ns -- amb les seves crÒniqu es de "gacet illa suplica da", mereixe n 1 •at enció que se'ls r eservin unes butaque s ? -- L'Admi nistraci ó del Palau en concedi r els passis a l a cr~ica músical , té Únicame nt en compte l'impor tància i la tirada del periÒdi c o revista d'alal qual es concede ix; sense entrar de prop ni de lluny en cap mena són s aspecte tros e~ Aquests u. formule que es l com racions t res conside més aviat d'incUlli bència dels Directo rs del periÒdi c, que han de tenirateespecia l interès que la secciÓ musical de la ·seva publica ció estigui t es sa d'acord amb la im~ortància que mereix unR activit at tan netamen siha que nic filharmÒ pÚblic del també potser i musica; la és com piritua l en fie dir algunP. cosa, té al seu abast les tribune s pÚbliqu es obertes periÒdi cs i reviste s. la críTot amb tot, em serà permès d'exter ioritza r una aspirac ió : que estat ha li tica posés el· màxim amor i atenció a la noble missiÓ que confiad a i que no es poguesa in repetir fall es tan vistent s com la .de publica r crítique s de concert s que no s'han efectua t, exemple entre· altres concert Thibaud , que fou suspès a darrera hora, i l'inclou re ben sovint a les crítique s obres que han hagut d'ésser suprimid es del programa i substitu ïdes per un altra, senyal evident de no haver assisti t al concert i ni tan sols haver pres la precauc ió d'haver -se procura t lleuger es referència~ de primera mà. -- Una darrera pregunt a : Hi ha un petit nucli dintre del Chor, que assiste ix gairebé sempre a tots els concert s que es donen a la Sala i, naturalm ent, moltes vegades hem de recórre r a la seva gentile sa per a poder franque jar l'entrad a. PodrÍeu dir-nos ben sinceram ent a què és degut que mai no sabeu dir-nos que no ? -- Senzilla ment. Sempre he cregut i cada .dia n'estic més convenç ut, que 1 'èsser cantaire de 1' 11 0rfe6 Català" és una cosa molt seriosa , més del que tots aquells que no han ti~t el goig de conèixe r i viure la vida el interna de la nostra Instituc ió poden imagina r. Doncs bé; e~ aquest es d'un meu conv8nc iment, ¿ què es pot f er menys quan hom es troba. davant de s, concert els tots a tir d'assis pruïja. noble la. cantaire que sent lÍssiespecia tàncies circures que sempre -s, reserve facilit ar-li sense mes no ho. imposs ibilitin -- 1' accés a la Sala, si aJ. mateix ~emps ?.això pot contrib uir a complet ar i afinar la seva sensibi litat musical --S'hau rà d'ampli ar el despatx del Sr. Marill ? •••• ==============e========== n MESTRE LLU1S MARIA MILLE'! -, Abans que el Mestre cont esti les pregunt es formula des, per.mete u-me fer constar en nom dels de ''Jovenív ola" i dels seus lectora , la més cordial , sincera i efusiva felicita ció pel seu èxit persona líssim obtingut en els Festiva ls Bach-Be ethoven. Felicita ci6 que voldrÍem que emplené s Gl buit de tot el que no s'ha dit . A nosaltr es, però , ja no ens ve de nou res. No sols el pressen tíem aquest seu èxit, sin6 que ja n'estàve m plename nt convenç uts. Satisfe t de l'èxit artístic dels Festivals~ Veramen t satisfe t. Ha sortit tot tal com vostè desitjav a ? Així ho puc afirmar , tenint perl> en compte, qua en Art no hi ha cap 62 fita, i que sempr e hom pot avanç ar més en el ~eu camí ascen dent. l'"Or feÓ Ca-- En · les anteri ors audici ons de l a "Novena" donad es per podria . vostor; Direc seu talà" , aques ta mai havia estat dirig ida pel tè explic ar-no s el perqu è ? iu i t emo que -- Expli car a ixò sobre passa ria. l' exten sió d'aqu est interv ú de fer. oport f eriri a qualqu e susce ptibi litat, l a qúal cosa no crec ~er un bon -- S 'ha dit, que la "Noven a Sinfo nia" és una obra exclu siva. del Chor; cio quart et soli~ta i un bon Direc tor, deses timan t l a int erven ¿ opina voste igual ? així sigui , qui ho ha dit s'hog i dit. En ,el , cas que --Dub to que aixÒ e , demo stra desco neixe r totalm ent que es un hor. -- No seria possi ble, ara que estan assaja des, fer una g r avnc i6 en discs d'aqu estes dues grans obres ? -- En ço que a ~i f a r eferè ncia, no hi posar ia cap incon venie nt. d'Any , po-- Passa t el parèn tesi dels conce rts de Sant EsteY e i Cap dria ant icipa r als l ectors de "Jove nívol a " -- sinó és indis creció -quins proje ctes té per al prÒxim any ? -- Impos sible de moment avanç ar r es , no per manca d'ide es, sinó perquè aques tes no estan sufici entme nt concr etade s . Té 1' "Orfe Ó" en proje cte algun a excurs ió pel vinent any 1956 ? El proj ecte d'exc urs ió mé~ pròxim no és per l'any 56, sinó per l'o~ z e de Desembre d'engu any, a l a ciuta t de Reus . Cant arà aques t curs l'Orf eÓ l a seva dflrre r a produ cció "L'any mil" ? No .ho crec pas proba ble. Quant s mocad ors va fer servi r duran t aques ts conce rts ? .. r uns quant s menys per cada assaig . potse i rt . -- D1vu1 t per conce ar ! ~ Pobra mestr essa de casa ••• quin tip de planx JORDI SALVAT IMPRESSIONS I COMENTARIS porte r a. Una de les campanyes que més intens ament s 11'haur ienaldemeu modest fora t terme des de les p~ines de la nostr e "Jove nívola nosla de ó icaci purif ·- però irred uctib le enten dre, -la d'ana r a la t ra 1le:rl€ua.. rta i aixÍ Comprenc perfec tamen t la feixug a tasca que això compo per però ; alesa natur mP.t eix t PmbÓ l'esca brosi tat d'un tema d'aqu esta compo nents à el nosire al t_rs; part, és in~sible que en les files dels 11 istt.es ", que Or-feo, encnr a ~i.ll de senti r t e.nts barbP. .risme s, i altres ent són únicam de cap de les mRneres no podeF ser perdo nable s, puixde tat,i volun bona mica una P~b que encia fills . d'una inaxempl~ nQglic pln.nt ant ·cara si és precf s el.s elen.e nts retròg rAds quo s'ento ssude ixen 63 podríe m, a voler fer ús const~ntment d'una sèrie de mots manllev~ts, , que ntatge perce bon un ar-ne sinó tallR r-los d'arr el, almen ys elimin r porta qe m hauría que ipals princ és precis ament una de les t8squ es a t erme. sèrie d'el eTenim entre els compo nents de l'Orf e Ó C~talà, unaris i de la litera nts ixeme cone ments intel. lectu als, P~b sufic ients des tasca ta aques ent tàriam volun ant-se nostr a gr~àtica perqu è, impos 11 unes ' d mitjà per que le possib faríem de les pàgin es de "Jove nívola , monst ruosiconve r·ses filolÒ gique s ens fessin conèix~r totes a~uestes contl estem , ancia ignor per é b o tats grama ticals que, ~er deixa desa ua. e~ ll la de a pures la a tat nuame nt pronu ncian t com un atemp gicaHe tocat aques t tema perqu è la meva sensib ilitat f ilolÒ ntal , eleme grau en er d'éss passA no ert c graffi~tical-cetnlana, que per esper en el diume nge per puja de to quan sent o que al5un s canta ires 1 a comie.dem amb un "has tA. lue11 s i anar al perqu e", a ballA r sarda nes, go" preced it de 111' ir¡cor recte i peme. nent "bueno " , acaba nt amb l a fras e de sempr e : Adi os " . JOA...~ MONGUILLOT CONVERSA A1Ylli LA SRA. Effi..TESTINA CREIXELL , VDA. :&'ULLOR De Poble t a la Baixa da de la Presó • II çada Per tel de contin uar l a conve rsa amb l a Sra. :Mulle r, comen antic l' t deiDun ocupa que pis al , seva casa a Poble t, l a visite m ara R Presó , una de les obrqd or de rellot geria , s i t uat a l e Eaixa da de la barce lonins . Diríem , més ts indre dels un en es botigu es més barce lonin de senyo ra. unA botig ueta menuda i coque tona cem un rellot ge de pulser a QSp Òs de l a Aquí VR exerc ir el seu mestrB~ge en aques ta art el qui fou l'any 1932. El nostr a interl ocuto ra, el senyo r Josep llful lor, que morí Josep , molt P~icio­ succe í amb i gual compe tència i prest i g i el seu fill Llobe t Ribas -, a la nat -ens diu el nostre amic i dibui xant, senyor S . pintu ra i als llibre s antic s. r ep amb fi Pugelú per una escal a int erior , i la SrA. Mulle r eDJil sorpr enQnt na distin ció en un pe~it salon et, conve rtit, però, en una . piano un ha hi També tes. objee rsos dive i expos ició-museu de quadr es s depor I unes vitrin es atape ides de copes , medal les i altres trofeu ats pel guany "S6n diu: ens r Nullo Sra. la tius . Referi nt-s e a ells, meu f ill Ernes t , en diver ses compe t icions ." , hi ha En una altra habit a ció, i entre els r etrats de famili~rs adedic nt següe la amb à", Catal Ó "'Orfe el de 1' il.lus tre funda dor de 1 . " t or1.a: , " A n 1 En Josep Mulle r, benem~rit prote ctor de 1'0rfe 6 Catal à on hi cante n els seus sers mes estim ats . Son B.BrP..Ït e.mio LLU !9 MILLET Abril 1921" Parlem breum ent Rmb l a Sra. ~ullor del seu espòs . i un gran patri~i . El Sr. Josep Mulle r fou un excel .lant· bP.rée loñíque posà. e.l serve i, Posse ïa UnA. exten sa cultu ra 1, sobret o._, un· gran cor - 64 I ultra de l a seva ll ar~ de tot el que era art11 i Catalunya . Per això, des d e primera hor?. figura en els rengles de 1 ' 0rl,eÓ Català." i, entre altres Entit nts, col.ln.bor à a. l"' Associa.ci ó \~e.gne rü:ma." (on fins int erpre t à el paper de "Mime", del 11 SIGFRID"), a la 'FilharmÒnica de B(l.rcelonn. 11 i n la ''r ertúlia Cataln.nis ta", de la qual fou un dels principal s fundadors i ma ntenidor. Recordem l es memorRblc s vetll es de t eqtre · cat alà ·que tfliilbÓ, el l' .3SmcntP.d9. T ~rtulia. cel ebrP.ve. S i:..t ma.nalm0nt f'.l Rom.oa. Conreà, 1 hi "OrfeÓ" 1 de 'Arxiu 1 Sr. M'ull or, l' excursion iSir,e i l P. fotogr~.f iu . A Secció nostrn a l de es ~et on s hR bon·nombrc de fotogre~ies obtinguda Choral, pel Sr. Mull or. No cal dir que gaudÍ de l'amist~t de les més d e st~cades personali tats 6n diversos camps culturals i nrtístics , així com dels Mestres i de molts component s de l ' "OrfeÓ Català". 1 Ran · de la s eva mort, el ~ui fou brillant SE:: crete.ri de la nostra Instituci ó; el sepyor Pnsqual Boada, en· la11 s eva Nemòria corresponent a en llaor de 1' estimadís sim l' Any 1932, dedicà un ¡;memento" especial 11 0rf9Ó" En Jos ep Mullor". I des' 1 dG ervidor s devot i runic i company prós d ' exal9er els seus dots, acabava aix:u "El seu pas per aquesta casa deixa una estela de bons r ec ords, de simpatia i alta exemplari tat que difÍcilme nt s • esborrarà del nostre cor· ~ . - No pensà en deixar 1' "Ori eÓ", quan va morir el seu mari"i? -preguntem a la Sra. Mullor . - No, senyor. Passat el dol rigorós vaig tornar-hi , sent int-me més co~ fort ada a 1' "OrfeÓ" . L'havia estimat tant, ell! A continuac ió ens ensenya els seus àlbums de fotografi es i re cords de l' ''OrfeÓ", que comencen amb els retrats del Palau de la Música, de la Senyera i del Mestre ~luís Mill et. Tot ben ordenat i docume~ tat amb dades i escaients explicaci ons. Mol tes de l es fotografi es són fetes pal seu marit. Cadascuna és una. evocació i podem dir que constitueixen un historial gràfic dels cinquanta anys darrers de 1' ''Orf eÓ". l es - Aquests àlbums , - ens diu la Sra, Mullor-, voldria que a més de 11 • Català "Orfeó l' per sento :fo hog~Jies, expr essessin tot el que ~és d'una hora hem estat contempl ant-los. En lloc destacat, apar eix un retrat del lüestre Pujol, amb la següent endreça: u A Ernest ina Cr eixell Vda. Mullor, cantaire benem~rita i exemplar de l'Orfeó Català. FRANCESC PUJOL 21/8./1943 11 I en veiem una altra del xalet de Londres on estiguere n allot~ jRts el Lestr e Lluís Millet amb el seu fill i l a familia Mullor. Continuem les preguntes : - Hnvent estat l a seva primera sortida amb 1' 11 0rfeÓ 11 a París i Londres, quina imprass i6 li va produir la mor"i, a l a capi"ial angl~sa, de l' orf&onista, Srtn. CPxme Tort ? - Pot pensar: molt penosa! Va morir la tA.rda. del ma'\Qix dis que donàrem 1 'Últim concert., que fou e la nit, Aquells mateixa ~arde la vaig vis1~ Pl 4 1 anc ~.ra vivia. Era .la. di.a.d~ de Sant Jo en, 24 de Juny d • aquell any 19 ' - 65 - 3S 19 31 t [ n L ' ent errament tingué lloo l' ondemn, o s igui el mat eix din que emprenguè~ om el r ot orn a BRroel ona. Conserva algun altre r ec ord tr:;lst dG 1' 11 0rf o611 , a pro-t e.tquells que han ~f e ct at t ots els s eus components per i gual, com l a dosaparici6 dels Mes :t;res , etc.? r Cap , Rp~rt dels que vostè al.lude ix. A no ~ s ser un de desagradable, ~uan anhrem a Beus, on després del conc ert i per culpa d 'uns provocadors h aguér em de s ortir a corre-cuita pe r dnr rera l' escenari. 1:"' - I r ec ords alegres ? Tot s ho s ón. ,... Durant l es excursions de 1' "OrfeÓ", qu Ú f ei en els antics cantP..ires ? r- - Si f a o no f a c om nra. Anàvem s epa rats les noi es i els homes. N'hi havia. de tranquils, altres de baladrers ••• J o sempre m'he decantat de part d el s tra nquils. ,.. De l os canç ons que ha. cantat amb 1' "OrfeÓ", quina li ha agradat més? - No s é quina dir-li. Tot es. Però; com que quan hi vaig entrar la. primera que va i g ns s ajar fou "L'ocellada", de Jannoquin, sempre que he torno.t a cant ar-la , m'ha rec ordat aquells temps. - Vqriant de tema, quants nóts té, s enyora Muller? Cinc: A més, tinc el nét polÍtic. - J a veu que a l "'OrfeÓ" ens record eru do vostè, -li diem per acabar . - I j o l' enyoro molt, l"'OrfeÓ" -respon l a Sra. }~~ullar, humitejantse-li ols ulls . Tot seguit i no sense emoció, ens ensenya les cartes que li van e nviar el Mestre Lluís M@. Millet i la Junta Directiva, en resposta a l a que ella c omunicava la baixa com a cantaire: ~ Veu, - ens diu-, com que m'agraden molt, les sé de memòri a , i ens l es de ixa llegir. I acabada eixí la conversa, ens diu: - Com que el primer assaig de la tempor'"1.da serè. el proper dia 9 de setembre, si Déu vol, ja els vindré a sentir. Nosaltres , molt complaguts de l a llarga asse~teda que hem tingut amb 1~ Sra. Mullar, li donem les m~s expressives gracies per la seva Rtenció i rostem admirats de constatar fins a ~uin punt la distingida dama porta. a dintre seu el nostre "0rf e6 Català". MATEU PIGUILLa'l. 3 Agost 1955. .. - 66 ELS NOS TRES MES TRES A LA MEMbRI A DEL MESTRE FRANCE3C PUJOL ====================================== Tal vegada m' hagin preced it des d'aque st simpàt ic portan tveu de 1 '0rf e6 Català , en dedica r un r ecord a l a memÒri a de l'inob lidable t que s ' esMest re France sc Pujol. Si es a ixí, millor : j a que per molmereix ia. crigui en record ança d ' ell, mai no serà prou pel que es arribe n ni Per altra part, estic segur que aquest s modest os mots no bo és , que d e bon tros al nivell lit erari que jo voldri a. Per t a nt per altres que ho sàpi guen f er no es catimi n l es oportu nitats . ~ a perpetuar amb llurs paraul es , el r ecord de l ' enyora t Mestre Tot s ! o quasi t ots sabeu, estima ts cantai res , i més encara elsmagel seu que quan érem nois, tinguér em el goig d'ésse r educat s sota valora ven tant que gics pedagÒ dots llosos nífic mestrat ge , els merave desco ndre; compre em sabí ho no ò, per l a seva person alitat . Llavor s, qu~ , tracte el en tat severi seva la de naixíem totalm ent l' eficièn ci a s est ava en la feina. Amb una mirada o algun gest, que molt esquevegade comens feia ell, clat al r-nos f ormava una trajec tòria fins arriba obscurant i sme por téssim amb l a deguda correc ci6. No obstan t, el nostreantipa tia i que erta c -li sentir a res ! ens induïa - !pobr es de nosalt 11 s a.ls llavor va aplica ' s que el motegé ssim nomen ant-lo el Cera", mot s de la ant-no aprofit ta guarde s munici pals . Quan cometí em alguna me.life l a S&· de ia prev.en ens que seva absènc ia, sempre hi havia 1 •aví s oportú ! "Cera" el ve va presèn cia mitjan çant un crit de : !At ~nci6 que ent Alguna vegada he sentit dir, r eferin t-se als nois que actualm altre en formen part de 1 1 Orfe6 : "S6n de l o més dolent que corre; d'aban s t emps no es coneix ia una quitxa lla tan avalot adora. Els nois errino eren d'un altre t emperament ; més esboge rrats , si voleu, però baven ni de bon tros a l a dolent eria del s d'ara" . Si j o posés d e manife st t otes 'les malife tes i entrem ali adures conois, alguns meses llavor s per inicia ci6 prÒpia o amb l'ajut d'altr escont inuen com a nt adam.e afortun que ~a dels quals podri en con:firm a.r-ho, tot un segur ben a caldri ., Ca.talÒ cantai res del nostre estimat Orfeo deixari en ria, catego llur per elles, • llibre bastant extens , i algune s d d'ara nois els que opinen que t al vegada astora ts a més de quatre dels · s6n m~ s dol ents. Tornan t al rec ord del Mestre Puj ol, he de dir que era l'home Útil i indisp ensabl e per excel. léncia , segons afirme ci6 f eta més d'una ve~ r-ho. da per c ompet entiss imes person es; ~ o no faig res més que repeti ~ d'acusa es problem de Els seus affiplis coneixements, el s~tuaven davant gairebe èxit un en ni d es compli cacion s, les solucio ns del s quals esdeve saopre . Ostent ava difer ents càrrec s dintre aquest a Casa, algun d'ellS de positi va r &spons abilit at , i seopre amb l a màx~ compet ència. Era ell forjav a el braç dret del plorat Mestre Millet. Podríe a dir, que objecte eren s, les cançon s en llur materi a prima, les quals, despré i perfecsa polide dela més càlids i sorollo sos èxits per l'exce l.lent ta oodel ació que assoli a el Mestre Millet . com ts prou sabut que el Mestre Pujol ingres sà a 1 'OrfeÓ Ca.to.là de proves a senzil l choris ta, i awb la seva tenaci tat, donant eviden ts , ac?nl'amor quo profes sava a la geniat obra creada pel Mestre Millet mlqual el ar, auxili Mestre de carrec el st, segui, amb l' a jut d'aque lloré uns a~s despré s ocupan t el lloc de Sots-D ir&cto r per les seves n:.agníf iquee condic ions. - 67- n 8 e- Fiil.f.ll.Incnt , que.n la w.ort ens pr ezlgll.é 1' inoblidable Mestre Mill et, ostentà el càrr ec do Direct or, essent do doldre que no pogués veure preniades les seves c ondicions, p0rquò, en el transcurs d 'un ~ny , dissortadament, t aobé lliurà l'ànima a Déu , co~ si ~nyorés l n companyia del seu idolatrat Mestre Mill et. Er en tan gr an l' amor i l a v ener nci6 que sentia pol Mestre, que apassion~dament el segui a en t ot s els aspectes , pui x sabia prou b~ que era un mus ic com pocs n 'hi ha, un amic com difÍcilment se •n troben, i un apòstol de bondat en tots el s ordres do la vida . Fi ns i tot volgu~ ~itar-lo en mnridar- se , j a que esc ollÍ per c ompanya una sicpàtica chorista que cantava en le c orda de soprans primeres. Tots l a coneixeu i t eniu proves evidents del seu amor a aquesta Case, on sap que,co~pta amb una gran f acÍlia qua l' estima c om 0stimava el seu pl2 r at aspes, i sent per ella un afecto sincor, ja que amb l a seva pros ènciu ens el r ecorda oès sovint. Es molt el que és pot dir del Mestr e Pujol, però e ~ he dit, per a fer-ho, cal una habilitat literària que jo, dis~ortadaoent no posseeixo. Amb aquestes r atlles he volgut solP~ent dedicar un wodest r ecord a l a macòria de l' enyorat Nestre Francesc Pujol, segur que ü ' ho sabrà est irnRr des del Cel, on . deu troba r-s e sens dubte, amb companyia dol ~estre Mill et. JOSEP LÓPEZ :ESPARBt ~-------oOo---~-~--~ ESPURNES ATbMIQUES ========0========= a en e. l a Entre els nois de la Secci6 de nois . - Tu saps què vol dir un c oopàs partit ? -Que ens l'h~ de partir tu i jo: tu faràs l os notes i jÒ els sil~ncis. Per omplir espai. "uin és el ".cal.no 11 d •un bon solfista? - Saber el valor que té una negra •••• com la Marian Anderson. r."' - •I 16 :- te Conseqüencie.. que el Mestre Lluís M~ . Millet VIl. tastar l'allioli, a Sant 1\ledir? - Diu ~ cert, i quai.sevol die. dirigirà amb una mà de IIï.orter. · de l'ofici. Gangues - ~s veritat que els hones que canten a l' "0rfe6 Català•• duen una. marca. a l'osquena.? Sí, la d~la seients de ferro i fusta do la sala d'assaigs. Després dels Fest ivals. Què t'ha samblet aquesta "Novena". - Que no sé perquè no ha dura~ nou dios . Unl3. altra. - I què en diu 1a cr!tioa? - No critios. Parò ••••••• - 68 - barce- Però, he~ obs ervat que a alguns crític s musica ls de la premsa 11 o.t a n2 Cnnt l onina els ha agrada t ~olt el quarte t solist11 a vocal de l a. 4" i l a pe.rt d'orgu e de la "NovEJna ;;)infonin • I què en t eniu que dir? t a" - "ue nosaltr es potser hem badat, perqu0 no sabÍem. que en l a t"Canta 1 c~gue d nyamen aCOI!ipa cap a" "Noven a l en ni , hi hagi solist es vocals Però, qua n el s crític s ho e.fime n ••• Despré s direu que. no s 'hi fixen! Discip lina. de l ectura de la nostra Biblio te ca hi ha un rètol que reao- A l a sala 11 mana Silenc i". a aquest a recon:a naci6, el silenc i &s absolu t ••• quo.n no hi ha -Gràc , . ies mr4SU. Aví s gratui t. "Fa temps que al nostre "0rfe6 11 s ' hn. perdut el gu a rda-rrobes dels hoffies, ~b un mirall i ~un paraig Üer pels dies de pluja. "L'afortunat que el trobi i l'inst el.li deguda ment, serà recomp ensat amb una quanti tat en netàl.lic~ Una virtut dalt d 'una pa ret. - A l a s al a d' assai gs hi ha un rellotg e e~ una lluna noctur na, que es un oodel de discre ci6 i de pers ever ança. I -- ¿ •••• ? que vèNo m~rca l'hora do cooenç ar els assaig s, per no oolest ar vol~ s oren ol nen tard; ni l a d ' acabar-los, per no impaci entar els que tir puntua ls. - Doncs ¿què Earca? - La mnrca del qui el va constr uir. M. P. ============================= N OT I C I AR I da biblio tecàPer la Junta Direct iva de l'Orf eó Català ha estat nomenanostra Entitat . la de s ria l a Srte. }~aria Artal, :ger at~:~ndre els servei d'onze s :feiner dies L'hora ri de la Biblio teca ós el següen t: Tots els . vespre del nou a a dues del Llat í, except e els dijous , que és de sis ------------- tge L'0rfe 6 Barcel onés ha emprès la inicia tiva d'orga nitzar un homena t eoinen Figura Moya. Pérez Antoni dels Orfeon s de Barcel ona al Mestre res, nosalt tots per t cstiDa i t en l'Art choral i coopo sitor tan a~ira ha fet quo aquest a inicia tiva hagi estat taubé ben acollid a pel nostre Orfe6, el qual forma part de la Cowiss i6 Organ itzado ra. Fec vots per l'èxit ~és falngu er d'aque st projec to. Millct acnba d'apro var tres nous cantai res: El tenor Josep ~larc6n; ol barÍto n Jordi Salvat , i ol bnix Lluís Millet . e~ El tenor ós novell a la nostra Entita t i li desitg en que ben aviat Cl sacrifi tot planar fa 01~ que flaü st senti fortnm ent possei t d'aque terra ens confi~· i t.lÓS feres cada dia an l'alta r.:.issió quo la nostra .: El ~estre .2 L! ,_ , l .. 69 - ~n Jor di Salvat ja de t ot això en s ap un niu. El s eu c ognom ten estimat ~ l a nostre Casa est em segurs que fa r à d ' oll un canta ire exeoplar. ~ en Ll u í s ~ill et i Lor as , el f~ll del nostre Mestre , que fn ben poc g,ue el vÒiGD enQare en l a Seccio de Noi s f ent-nos el " sol o" del s I nfants a l Pessebr e" ~s ar:1b v eu pl ena d ' esper ança que hem de dir que nol t ens pl au veure ent r e n osaltres els fills , i avui j a , el s nét s , d ' aquells ~ue un dia ens senyalar en el caní, en f en~ança d' iroBarc essible c ontinuï~at . Benvinguts t ! ----------El di a 24 d ' Octubre i al l ocal de l' ORFEÓ DE SANS pr onuncià una c onferènci a el nostr e Pres i dent Sr. Fèlix Millèt s obre el t ei::e : "Joan Ll rJn~eres Apòstol dels Orf eons ", awb r:;otiu d ' ina~rar al curs de l es Tert Úlies Mus i cals . No cal dir aob quin grat vn ésser el da l a seva di sser .taci Ó t an pl ena d ' alliçonador s c onc eptes , i pr onunciada awb aquell càlid llenguat ge a què ens té a c ost umat s . ___ ____ ___ ...., Ens ha arribat l a nov a no gens agr adosa que el di a 20 del passat Octubre , ~a Sr a . Er~estina Creixell, V~a. ~ull or vn ~ofrir una ce i guda a cns a seva i es pr odui l a f r actur a del f emur, a consequència de l a qual f ou sot~esa e una delicada oper a ci6 quirúrgica . Justamont el di a ab~ns havia assi s tit e 1' assai g gener~:ü de la "Cantata" i l a "Nov ena", que 1·•antiga orfeonista es c oltà aob viva s emooi6. Af ortunadament, ab en que es troba f orça mill or ada, i no cal dir que l i desitgem un pro~pte i total r establioent. _______........... El die 22 d'Octubre lliurava l a s eva èninn n Déu el Sr. J osep Salvad6 i S egr et ~ gem a de l a n ostra est iLlada cantaire s911sta Srtà. Monts errat Salvadò . El dol de ls benvolguda c oupanya t en be el sentio nostre . a i xecant l es noetreB oractons per l' et ern r epòs del seu plorat germà. o ----0 0---._ o ;· .... '} ... \ . . \ ) ......... ( '