Després del record i l'ofrena: Sieglinde Wagner, contralt / Erna Spoorenberg, soprano / Ernst Haefliger, tenor / Kim Borg, baix / Gaietà Renom, tenor / Josep López Esparbé, baríton / Guillem Arrónitz, baix / Laura Nuñez, soprano / Etienne Baudo, oboè d'amor / Laila Storch, oboè d'amor / Domènec Segú, oboè / Francesc Reixach, flauta / Joan Artal, corn anglès / Vicenç Montoliu, corn anglès / Eduard Bocquet, violí / Jaume Llecha, violí / Josep Trotta, violoncel / Josep Maria Roma, organista / Lluís Maria Millet, director. Per Antoni Sàbat i Maria Dolors Millet Barcelona es bona... Artur Llopis Entorn de la Passió, M. S.; In memoriam; Activitats, per F. Riba i Martí; Acte íntim, per Javier Alfonso; Secció filològica per Piguillem; Noticiari
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
-4.82-· , JOVENIVOI;A - --=-=:;.:;:~ Març 1958 El tema de la presentació o l'endreça de la present JOVENlVOLA és gaire"ué ob1 igato ts natural que vulguem comelftar després de la feina, assaborir en el nostre marc íntim, e1s ÚJ_ti!!ls treballs i ·activitats ·oúbJ.iques. Vagin am.-o el record J.es opinions dels qu.i ens acompanyaren d'una manera activa, artístic~ent, en les darreres iE terpretacions de la n~~ssi6 segons Sant Mateu", i també ]_es dels amics iloJ.ustres que ens esc ol taren,. i les dels que sc:1se poder-nos escoltar estaven amb no sal. tres des de llU11.._Y. "~esprés deJ. r~cord i J. 'ofrena", ent:;."e el GOig -; el desig, re- prenen la vida normnd; d'estudi, les activi tat s de 12. nostra publicació, i sense estancar-nos mirant enrera , anem pel cai!Ú que ha de portar-noo no-...1s trj.om:fsc- .DESPlU:S DEL RECORD I L' OFHE!lA Desnrés deJ. ~ecord i 1 'ofrena encara sura en J. '-aire la cadèn-cia 1 del darrer compàs, nostàlgic i evocador, vibre.nt en el ter.¡ps i en l ' e.§ perit. Teni~ el pens~ent dif6s en aquell mar d'apl&ldi~ents i de flors, en aquella e~piritual compenetració mútua, en ttna mateixa esperança i un :idèntic ideaJ.. .. La P~ssio segons Sant }'.!ateu ae J oS. Bach q_ue hem sénti t i viscut Últimament aJ. PaJ..au de Ia Música CataJ.ana ens- ha espiritualitzat uno. mica més o_ El gran geni de 1a música, el pare d.e la divina harmonia musicaJ., ha s-~.;,blirn.at els nostres sentiments i ha enJ.airat eJ_ nostre espel~ t a los regions de la òe1J.esa i de- 1 'art. 1fHem sentit, com Pau-casals, el miracJ.e. del seu art, perquè el seu missat.:;e ha despuJJ.at la nostra natura·-hum:a.ria fins a donar-li perfj_ls di v-ins i ha tramès un-fer vor espiri·tuaJ_ a les nostres accions: ha posat. ales d'eternitat a l a nostra efímera naturalesa . Ha tornat humanes les coses divines i ha fet diVines les humanes .n Bacli~ el moment nés alt í més pt~ de là músic~-de tots els· temps ha estat 1 hoste del Palau de la Música Catalanao I l'Orfeó Català ha fet els honors més emotius i sincers e. la seva personalitato~a interpretació de la Passió segons el text de Sant Mateu h~ estat la dolça o=-r -na• Bach i 1 'Orfeó CataJ..à. Els dos moments - per ~uè no ? - més sublims del nostre somni musical. Seria aventurat volex· :fer una minuciosa i detal l ada crítica d'aquest esdeveniment musical fiels dies nostres. Hem preferit que ens parlessin els seus artífexs,-els .seus més immediats col.laboradors~ - · Aquí hi tenien-cabuda tots els canta.ires de- l 'Orf e ó Català. · Tots ells, sense obliaar les veus dels infe.nts, eren els seus· creadors, els artistes de la seva prÒpia obra. AixÒ era, però, quelcon impossible nateriaJ.ment, no pas en esperi t. - . .. Hem volgut re·collir, pe·r tant, les opini ons 9 coment ari s i impressions de tots els seus solistes. L'espai ha impedit que recollíssim al tres comentaris interessantíssims i ha obligat a reduir les- nostres preguntes• L'empre~a ha est~t una cosa àrdua, plena de dificultats de ·tota mena, donada la m-uJ.tiplÚ::i tat dels intèprets solistes, vocals i instrumentals, que han intervingut en les audiciol1s de la Passi6. :Ca manca de temps, les ocasions no massa propícies, la diversitat de,llen gücs·-en aJ.g¡.;u.J.s d'ells, han fet que la nostra tasca fos una obra força complicada. Amb tot, i per damunt de tot altre sentiment, ens ha empès el nostre amor i el nostre deure a tots els cn.ntaires. A ells, ~er mitjà de les pàgines de ilJOVEHlVOLAn--va de(iicat el nostre esforç-; I d una m.Q. nera ecpecial, tamb'é, a tots els inteprets que han tingut la gentilesa de dir quatre paraules als no.stres cantaires. ·. SIEÇLIIIDE \7AGIIER, contr.al t • . La meravell<:>sa contralt austríaca Sïeglinde Wagner, de 1 '~pera. de Berlin, ha e::tat la magníftca intépret d-e les àries de contraJ. t de la Passi6 de St. matev.• No cal fer-ne cap elogi. Tots sa.b·éJt el què ha significat la seva interpr8taci6. A la Sala cle (Juntes de 1 Orfeó, mentre tothom converso. i saluda, intentem fer unes pre~ntes a- =!;a senyora Wagner. Li parlem de 1a nostra-re\l"ist?-• "Seria tan amable de contestar nos unes breus preguntes ? t1 f 1i diem• tt AixÒ 6s un interViu ", respoñ el seu marit. Exactament . Ja ens comencem a entendre• Quina impressió li_ha ·causat 1 'Orfeó CataJ..à ? = M'ha meravellat la se~a· :fervqrosa disciplina. Les: veus són fantàstiques. Veig que es ca:'lta amb mol ta estima i amor, no de rutina, sinó sortit del fons del cor. Què li ha semblat la nostra interpretació_ de la Passió ? -_ = Han estat unes audicions magnífiques. ~s chorals meravellosos. El chor m~lt ben treballat , molt sonor. Es distingien perf~ctament tots els dibuixos. Què op!n~ d~l Mestre.Miliet com a director? = Exce1. lent . Clar, precís en el ritme i en el gest . Està contentà de 1a seva estada a Barcelona ? = Contontíssima i aJ. mateix temps trista perquè hài.g de marxar dillunS· He-trobat a.quf una gran cordialitat i amabilitat que no havia trobat enlloc . A Berlín hi he deixat una mon~da de nen de 10 mesos . El seu marit ens ho confir=J.a• NosaJ. tres ens ho creiem. El nen deu ser una preciositat . "De ta1 •••• , etc ." -484ERNA SPOORElffiEHG, soprano. :Ss holandesa. Ha cantat infïni tat de vegades 12. Pa-ssió de St. Mateu. Ha a-ctuat en diferents ocasions amb el tènor Haef'liger. Ens contari1l moltes coses s:t l'ocasi-ó fos més propíci·e.. ~s un dissabte, durant l'homenatge que 1 'Orfeó els ret. En un angle de la Sala de Juntes. - Qt.1è li ha serr:blat el Mestre MilJ.et ? ::: He trelJallat amb molt de gust amb ell. Estic ad:l1-irada de la· manera d'interpretar Bach. Entre vosattres 9 mediterranis, i el món de Bach hi ha una gran diferència. El Mestre sap molt bé el seu ofici. - Es·bà contenta d'haver actuat amb_ nosaJ. tres ? . = Contentíssima. Vosaltres sou el pare do tots els· chors i espero que no serà la darre·ga vegada que actuo ·amb voAaltres. - Què opina de 1 'Orfeó Català ? =En- el nillor sentit de la paraula, crec que.és el més excel.lent del món. - I els nostres solistes ? -Tots són molt bons, sobretot per l'estil i la dicció tan clara. - Què li ha semblat el pÚblic ? =MagnÍfic. Ha escoltat amb una gran atenció i ha aplaudit amb gran fervor. - Què opina el seu marit d 'E~a Spoorenberg, cantatriu ?. = ts difícil de dir ••• És molt tímid. El seu tn:s.ri t, que ha presenciat tota la nostra conversa, fa una riall~ ta i calla.· Bon sistema ••• ERNST HAEFLIGER, tenor. El seu nom és força conegut i apreciat en el-mÓn musical dels nostres dies. ts un exquisit intèpret de Bach i dels músics alemanvs. La seva simpatia ha enamorat alguna noia. (AixÒ entre nosa.l tres ••·.) - La virtut principal de l'intèrpret de la Passió ? = Compent?trBr-se espiri tua:únent,, amb 1 'ànima de Bach i creure amb· f-e~ vor tot el sentit de la Passio . - Què opina de 1 ' adaptació catalana sobre la lietra de Pica."lder ? - - M'ha erri;usiasnat Bac~ cantat en llengua catalana.. El català i m~y es co~penetren admir&blement . I de 1 'Evangelista ? e Estic impressionat d'haver trobat un artista cou Gaietà Renom. VOri 'tab1oment t.1ai no m'hagués imaginat de trobar un a.rtiste tan exce1 .1ent . -485- Què li ha semblat 1 'Orquestra ? =Molt bona, molt ben preparada, seguint sempre les instruccions del Mestr.G. - I o}. nqstre pÚblic ? =Molt fervent. Aquest amor i lli~ament total només es troba aquí. A casa nostra el pÚblic és més fred. -Li agradaria tornar act~ar amb l'Orfeó Català? = Cada setmana. N'està content, doncs, d'haver actuat amb nosaltres ? = Contentíssim. Quan es va decidir de venir a la Costa Brava ? ·· = ~an eo van contractar per les actuacions de la PasSió. Ara que I 'he visitada, · m'he qued:::tt meravellat i he co~près 1 'esperit i 1 'amor de Catalunya. Actuarà ols festivals de S'Agaró ? =Si m'ho demanen, amb molt de gust ••• Moltes gràcies, Sr. Haefliger per les seves paraules i ••• fins a S'Agur6. ·o'"'\ . RIM BORG, ba.ix. ·L'excel.lent baix finlandès Kim Borg ens ae~ostra una·amàbilitat oberta, -·franca. Estem arraconats en un angle de la Sala de Juntes , després del Concert que l'Orfeó ha dedicat als solistes estrangers. L 'interviu el-fem en català, francès i alemany. Ell s' e:x:pres·sa amb una mica de difipu¡ tat 8I!l.b aquesta lleng¡.:..a. De tant en tant diu alguna paraUla estra..--zya; incomprensible... i -busca el seu equivalent aJ..ema:ny. La seva f:llll.ê: bilitat, però, és intraduïble. AixÒ ja ho saben algunes noies i altres que no ho són tant ••• - Quina impressió li ha causat el nostre Orfeó ? =Es una cosa poc corrent veure els cantaires cmb.aquesta ànima, pas~ió i comprentració areb .la partitura; sembla talment que donin a les notes la seva prÒpia. per~onaJ.i tat. M-f admira que l d'una cçsa-tan heterogènia, su..t'ti aquesta• fusió que té la gràcia d agermanar els cantaires i realitzar una labor social i patriÒtica. Estic meravellat que quan canteu no feu sorament les notes sinó oue hi poseu tota lc. vost·ra ànima en-·un total ~'~lliurrun.entn. Les audicions han estat una bolla obra col~lectiva. Què·li han semblat les nostres cançons ? = Magnífiques, sobretot ln sardana . Les nadales s'ess~blen totes. :ücs vostres can<ions han estat per a mi una reve1aci6 , puix que a l ' estranger nomes es coneiX ~a música nndalusa. L~ vostra forma un pont amb la cançó provençaL , a.ixí com 1 'andalusa la forma amb 1 'aràbiga. -486- Quin mt~sic p~efereix cantar ? ::: 1.1oza.rt i també 11ussorgsky. - Què opina dels catalans ? ::: Estic admirat de veure que ols catalans formin tot un poble, tot un país, únic, individual; característic. Jo creia que CatclunYa era nomes·una simple proVlncia. He visitat ja cinc ciutats de la Penínsu..l.a, però aquí hi trobo ll.n aire pa~ticular, uno. gran dife' . renc~a. - I finaJ...mont una pregunta de molt interès, Sr. Kim Borg: és.solter o casat ? ::: S6c casat i tinc dos-·entrenaJ..iata infs.nts. Però aixÒ no priva que em miri i m'agradin les noies boniques •••• ae les nans • .ts ool t tard i ha d'anar a descansar. ~s una ve1'itable llàstima, ara que encetàvem un tema interessant. Ires noies boniques, les no~es bon~quea ••• Quan ho diu és que en deu haver vist. Ens el pre11èn GAIETl REHOM, tenor. Gaietà Renom, el nostre Gaie~à Renom, fou el mBbLctfic Evangelis ta de la-Passió de St. M-ateu. no cal fer-ne cap elogi. Ell-·mateix 1. 'ha fet amb-la seva magis~ral interpretació i amb la seva fidelitat que-ha donat al text eva~~èlic. Quan el sentíém, ens imaginàvem--un verïtable Evangelista, testimoni ael.: seu propi art. La seva natv..ral a.fabili tat seria suficient per omplir, en l.es parauJ_es, mol tes d'aquestes pàgines. PrÒximament ens traduirà les seves impressions en un article per a nJoVEN!VOLA1t que no dubtem que serà una pura delícia tJer la seva sinceri tat i }?el seu entusiasme. Ara, però, li :9reguntem rapidament: -Esperava que se li confiés el ~aper d'Evangelista? == No~ En primer lloc per la gran autoritat i roconaixença artística del tenor Hacfliger que estava contractat per aquestes-· audicions, i tamb-6 pel grat record que havia deixat Emili Vendrell en ·la seva mcmoreble creaci6. - Ha tro ballat molt aquest paper ? == Enormement. -Després üol magnífic èxit i record d'en Vendrell, no era una mica com promesa la seva actuació ? = Moltíssimo Aquest és un dels motius pels quals no esperava que se •m confiés aquest papero -Per ln seva part ha estat un gran èxit ? . = Superior DJ. que m'esperava. Si hagués cree;ut i · imc.[Ç_.nat q_uc. hc.uria complel~ amb-el meu paper amb tota consciencia,-jn no hauria dubt.qt en accep·tnr-1o ... Jnteriormont osti..n sat:.i~f'et de la meva obra. - Despr.és uel seu mestratge-en la interpretació de Bach, creu que l'èxit assolit li donarà més relleu i més nom, o contj.nuarà essent e::::actanent al mate~x G~età Renom de fins ara ? = Considero que- aquest pa¡> er r:1 'ha donat un relleu i un prestigi superior a-tots els al tres exi ts i triomfs que havia pogut aconseguir fins aJ. monent. -Està co1~orEe ~b +'opiniÓ dels ~rítics ? Creu que h~ ~stat justa? - Jo crec que els crítics te:aen 1 'obligació d'opinar el que realment sehten i· cï'euen. Si ho . fa.n amb tota conscièñcia·és ben just pe:r a ells. S6n lliures d'opiñar d'una manera o altra, però estan obiigats a opinar justament. Si I "Evangelista que jo he interyi·etat ·és 1 'Evo.n gelista que interpretà-I 'Em.!li Vendrell i per tant ·el que el Dr. Albert Schwoi tzer aconsellà al Mestre Millet, estic plenament .satisí'ct, perquG crec que el Dr. Schwei tzer, amb tota la autoritat quo li aonava el seu coneixement de l'obra bachiana, estava més a prop del ~a teix Bach que no pas el crític mustcel que opinà que no era aquesta'... . la versió que s 'ha.via-a:e donar de 1 'Evangelista que jo vaig interpretar. Davant d'una lliure opinió jo no em puc sentir ofès. Què opina del tenor Haefliger ? = Sens dubte-es pot considerar com un- é!els millors intèrprets de lieder i de clàssic que he sentit~ Té la veu perfectament adequada per aquests paperso Com a company i amic és d'un tracte exquisit i atent, com ho demostrà pÚblicament per J_es pàgines dol diari; al fer-me un elogi que jamai oblidaré. Aquesta delicadesa és d'agiàir, sobretot qu8J} es tracta, d'una personalitat artística que segueix el matei:-: ca.m:L. Hagués interpretat vostè les àries de tenor ? - Sempre r¡ue el Mestre ~Ullet m_¿ho hagués manat. Per·è-f'er·· aJ.. mateix temps d Evangelista i cantar los àries és un . 'Greball . immens . El paper és molt dü.ro D'aquesta me.nera hem tingut 1 'oportunitat de sen-~ir ol tenor Haefliger, quo ha constituït una veritable delÍcia. - Prefereix actuar independentment o com ~ so] i~ta de_.l 'Orfeó.? = S~n dues coses-diferents. Cantar amb l~Orfeó~Català . és complir ~b el nostre ideal~ Jo he viscut sempre dintre 1 'Q-rf'c.6 i en ell penso morir. Ja fa- vint-i-sis anys que en formo part i janai m'apartaré del sou escalf. L'actuar independ~~t~ertt constitueix un complement econòmic i ai mateix temps em d6na ocasió de donar a conèixer les cançons catalanes i els nostres autorso - I que més ? -Una cosa-voldria confessar: tot el mou èxit el dec al Mestre Lluís Maria Miilet que ha i1uós, amb el seu treball, tot l'esperit de Bach en la meva ànima. Després d'aquest text evangèlic ••• JOSEP LóPEZ ESPARB~, En les Esparbé actuà per do Judns. L6pez E~)arbó baríton. . memorables audicions de 1 'rmy 21 el nostre· JÒsep LÓpêz de solista de ]_a Passió de St. Meteu. Interpretava el pa En les recentíssimes audicions de la m~teixa Passió Josep ha representat el paper do Jesús. Dos c2ràcters completa- - 488ment oposats i contradictor is . Una sola i magnÍfipa irr~erpretnció •••• - És molta la responsc.bili tat de fer de Jesús en la Pn.ssió de St . Mcteu ? = ~h~icnlment no és-el paper mós llarg ni més importc.nt . Ara bé, el sol fot d'.ésser el protagonista ja tó una màxima responsabili te.t . - Quina virtut es ruquereix per interpretar dignament aquest paper ? = Crec que una sdlidc. forhl~ció per a poder- Be compenetrar estreta~ent amb tot ol se~ esperit . Adpuc upa sÒlida forno.ci6 catÒlica. - Cal estt;.dio.r sobre el text eva.ngèli_c ol seu pe:rsono.tge ? = ·No ho crec totalment necesso.ri . El text ens és conegUt . No c.c.l més que adaptar- s ' hi . Per aJ. tra-·part Bach és tan fid'tll eJ.. text i a 1 ' e.§ . perit evangèlic que aixÒ sol ja ós una gran f acilitat . - Repercuteix sobre la vida. interior la interpretcci ó del paper 'de Jesús ? - Té ~ gran trascendènci a. De tot el qu~ jo he fet consi dero que és eJ. que més m' ha afayori t . Pel seu sol paper i per la i ntcrprot,.g ci6 que requereix. - Quin ha estat el motiu pel qual el Mestre l ' ha escollit ? == El Mestre· va creure que 'jo ho podia fer dignament . J o m'he sup èditat en tot a les ensenyances del Mestre . "·.. . . - Què . . és el què més l ' ha emocionat d ' aquestes audicions ? = La darrera audició i sobretot, quan junt amb l ' amic Renom, - v aig anar a c ercar 1 'EmiJ.i Vendrell . Tot allÒ era. un gran símbol i ~na--· rec~neixenç a, t ota ve9ada que j o t ambé havia actuat amb en Yendre~l en l.GS audicions de 1 any 21, com a s ol ist a. Aquell s moment s foren intensa'!lent emocionants. Intens~ment emoc i ona nts •••• . .· GUILLEM ARR6NI Z, b aix. Gui llem Arr óniz ha estat un intè rpret polifacèt ic- de la Passió de s~ . Mateu de Ba ch. Ben nl a~tat, alt i f e rm, com- un atlant que desafia l ' espai, ha interpretat el pap~r de ~udas, de l'a~òstol Pore 1 dol sac erdot Caifàs i d el magistrat. Pilat• Ell, però, no 6s cap d'aquests personatges. Fer al qui el--desconegu i, -direm- que és d'una simpatia gran i d ' üna s i nceritat admirable. En amical col.loqui comencem ·a preguntar- l i: ·1 - Quina impr e ssió li ha causat col.laboro.r amb 1 'Orfo6 Català. ? = Mós que una tmpressió m'ha cnuBat una viva satisfacció. Sabia que 1 'Orfe6-·cntalà . era una cosa molt sèria i ara ho he pogut conste.tar p ersonn.lment. Alguna dificUltat especi~l = DiTicUltat cap. I si en el seu paper ? al~na n'hi havia ha quedat eliminada després dels assaigs aeb el· Mestre Millet. -489- L~ nnutinlicitat do personatges que interpretà en aquestes audicions dificUltà la seva aport~ció ? = Cada personatge requereix un e stil diferent . Pere és aspre, però dc bona fc. Jud:::s és el g-ran hipÒcrita. CR.if3.s denostra un gro.n interès de mr.ta.r Jesus. !s U!l personatge .anfÒ:iïic . Filat és indiferent. Li hc.gu.és agradat intcrpretc.r les Ètrios dc b::tix ? = Sí~ ¡>erquè é5 on es pot lluir la veu, on es demostra unà interprQ to.ció personal. Què o:r;ina persono.J.ment de la interpretació dol baix Kim Borg en la Po.ssio do St. Mateu ? = Demostrà una interpretació francament bona i v~a qunlitat de veu excol.lcnt~ Ara bé • i confio ~ue ·no s 'interpreti malament - espe rava una classe d'internretncio diferento No sé exactament expre~ sar-mc. Ni més bona ni més dolenta. Potser sigui un prejudici . No ho só. Prefereix cantar Òpera, o bé oratoris, cc..ntates, etc ~ ? - Amb bones condicions em plauria intc~reter-ho tot . P0rÒ os reqUQ aJ..menys en reixen els assRigs necess2xis. Quan s'interpreta Òpera ol nostre país - aixÒ dels asscigs és una cosa bo.st~nt rara. A mi, personalment , m' agro.da cantar-ho tot . La c!"Ítico. - i en aquest ce.s ens referim o. 1 'opinió del·s crítics com J,. 'ha conceptuat ? · = Molt bé. El pÚblic de Barcelona ha simpatitzat amb la seva obra? - Sf. Precisament. a Bexcelona he tingut grans èxits. Ho actuat molt: ai Liceu i a tots els tec.t::-es de la ciutat. TCI!lbé he fet Òpera aquí, aJ. Pruau à.e la 1/éÚ.sica. Els sous projectes i aspiracions ? - r~rAar a l'estranger, cosa que realitzaré, si DéÚ voi, on data prÒ ximo.. Penso fer una tournéc a.rtísticc. per Sul.ssa, BÒJ_gice.., Alemanya i França. L'única manera de valoritzar una persona és que es prcsen ti amb unes credencials estrangeres. No hi ha dubte. LAURJ.. ••c 'est lc. vi e. !" nuN"Ez, soprano.w Els pro¿ram.cs de la Passió resen: "Laura I'mñez·, ·soprano, Serventan. Nosc..l tres fem constar que també o.ctuava de muJ ler de Filat .. Encara hi h" classose ••• Laura Núñez és L~ura Núñez i per c.ixÒ no ~aJ. presentacions. Anem directament !?er feina. Li preguntem : Series tnn amable de contestar unes preguntes per a "JOVEN!VOLA" ? a dir, ens pe1~cts que et torturem amb un petit interviu ? ~s = Quo em voleu pregu.ntar 1 'edat ? -490_ No, ja la sc.bem, millor dit, jà lü. ·c alculem. Vol drÍe:l! so.."ber perquè has- esto.t escol1ida. pel Mestre per a intorprct:J.r els breus fragments de .lo. Po.ssió .? ~ &~poso quo per la meva tranquil.litat. - No has agafat una mica el conplexe de "frogono." de tant fer. de s-erventa ? =· No~ perquè sempre 1 'he tint:,'V.t. A casa no fo..ig o.ltra cosa. ·- Prefereixes que corrï e]_ teu nom .simnlement de Laura lro.ñez o de La,Y ra }ñiñez, solista de l'OrfeÓ Català.= Laura Núñoz, solista de 1 'Orfeó Cn:èialè.. - Estàs satisfeta d'haver actuat com o. solista de J.o. Pc.ssió ? =Moltíssim. - DeQ.l.t al teu temperament artístic,. no et p~. aurte. interpl"etar Òpera ? ..:: ~ No. LlàstitJ.a. Ens haurem de contenta.r amb les "Innocontadcs" ••• ETIE~~TE ' , .. BAUDO, oboe d acor. Recordeu aquella· insintent crida, plena d'un excencionaJ.. lirisme, do ·1 'ob~è en 1' ària de soprano: "En mon sí· voldría dar-vos, dolç Jesús? Quan e~s ~rop~ a Etienne Baudo por a fer-li unes prcGQntes, ens .ve a la memorin. - QuÒ 'li ha semblat la intcryret::.ció dc la Passió ? = Excel.lent. El chor 4a cantat admirablement. Tot ha sorti~ perfecte. -Quin judici li mereix l'Orfeó Ca~alà? = Un chor-·nagnífic. Cant a meravello s ament o grana, les veus surten molt fresques. .. -... : Mc..~g.cat que hi ha persones - I el nostre pÚblic ? = :Molt entusiasta. M'ha sorprès quo tothom hcgi esco1tut amb tant fer- vor i ctenció. L'apoteosi final m'ha commogut. - I ols nostres instrurnontistes ? "· . . = S6n molt-·bo:ns. El violÍ i e1 violoncel magnÍfics. Se~ú és ol qui més recorda 1 'escola francesa. · · ·· · -- ··-- QuÒ pensa do la música contel!lporània ? =Hi ha músicu molt bona. Jo en s6c força ontusicsta• . No conec la dodecmÒnice. por mance. de temps, malgrat que n'ho tocat ja fa més do vint anys. Moltes ~àcios. Nosaltres tampoc tenim temps per dedicar-nos a la música dodcca:fonica •••• -491LAILA Si'ORCH,óboè d'amor .. Leila- 'Storch és una senyora si:mpatiquíssim.a; vi:.lculz.da a nosaltres amb 11a9os de-·~ermanor i d'admiració. 1;s- de nacionalitat nordam.erico.no. .. A mes· de 1 anglès parla 1 'c.J.ema ny, el fra.11cès i el cate.là. · · Conversem en català. la Passió a Nordamèrica ? Creu que tindríem . èxit . - ·. si interpretéssim = Sí. Allí es fan molts fe-stivals Bach. He tocq.t- moltes vegades la Passió, però aquesta és la pri~era vegada que 1n int~rpreto sencera. La vostra manera de cantar és molt sensible. Què opina del nostre Evangeiista = Té ? una ~eu molt dolça. Tot està ~o.gnÍficaoent treballat. - Quin és el director d'orquestra que més prefereiA ? = He tocat e.mb tants;·;.! Tinc molt bon record de .Bruno Walter. ' voste' ?. ' On ha apres el cataJ.a, = Al Vendrell·, on he passat dues festes majors i a Prc.des, . amb Pau Cc.so.ls. L'hem defreudet aquesta vega1a ? =, AJ. contrari, ha a:u.gmentat 10. meva admirf.t.ció. Tenia dos motius per :Venir; Tocar .Baèh, coso. qu~ em plau moltíssim, ·i tornttr e Cata·lunya, poder tenir conto:ote mnb els amics catalans. Els vostres costums i les vostres tradi-cions m'-encanten. Ja us he dit que he· . nasso.t dues f"êstes majors aJ. Vendrell. Les so.rdcmes m..Lagraden molt, . sobretot per lo.. tenora. que té una gran semblança anb 1, oboè. Quantes vet;c.des ha toc:::.t als Festi vo.J.s de Prc.à.es ? = Quatre vecaaes, ~erò he assistit a tots. Conéixe~ Pa~ Cas2~s ha e~ tat unc. de les ne~ gTo.ns experiències music~ls. Lc. música que ell ~ d6nu e Prades és la que s'apropa més a l'ideal. Nacional i t c.t ? - Nordameric8na. ••• i catru.ano. ! DOMtNEC SEG:lt, oboè Domènec SegÚ ha estat un-ma~ífic solista irrtèrpret de la Passi6 à. e ~-¡;. ma.teu. En un descans de les gravacions, asseguts en- el magro:fj.c sofa verd6s de 18. saleta que comunica amb 1 'hemicicle, parlem amb el ~ Sr. Domènec Segú. La nostra conversa és interrompuda moltes vegades, . però ens en sorti~... ~s difícil la part solista de l'oboè en la Pnssió de St. M~teu ? =Segons què s'èntengui per difícil. El sol·fet d'ésser solista je constitueix una dificultat. On radieu la diferència entre l'oboè normal i l'oboè d'nmor? -492= Extern~ment, en la tessitura. En qua~t al so, es troba en mig del corn a.:nglès i 1 _,oboè norraaio Fent una com:pa.ra.ci.Ó és com le. viola, situade entre el violÍ i el violoncel. - Què opina dels solistes estra1gers Etiep_ne B~udo i L~ila Storch ? = Són uns excel.lents professors. - 4J_gun oboiste famós en. l ' n.ctualitat que calgui ·~enir en compte ? = Un dels més famosos és Coosons, germ.Ò. del cor:1positor anglès del mateix nom. Ha format una escola força interess~nt i té molts seguidors. Ens podrin dir 1e seva personal opinió sobre les audicions que de ~o~ar l'Orfeó Català? ac~ba = M'han semblat extraordinàries· com tot el- que aco.stULla fer 1 'o·{.·_ · fe6, degt.'.t a la seva preparcció; deg¡,.t al fet que no regateja assaigs . Té tots els mitjans a les mans per poder donar·unes audi cions perfectes . - Iic seva opinió del tenor Ernst Haefliger a q.ni acompnnyà vostè amb l'oboè? - Excel.lent. Segons la meva opinió és un dels solistes més bons. Nos E'J. tres to:o.bé n'estem convençut so FRANCESC REIX.ACH, flauta. Una de I es més belles àries de la Passió segons-St. Mateu ós-le. que acompanya la flauta, ~~b les-seves rítmi~ues subtilitats, amb el seu emotiu i fevorós tema,·símbol i cnracter~stica de la pietat bachiana. El Sr. · Francesc Reixaoh,músic de tots conegut pel doEini del seu instrument, ens-traduí mera'Vellosn:nent aquells sentiments profunds"c"f'una manera magistral . Per aixÒ li preguntem: - .ts compromesa la part de wflP;t;.ta en la interpret::-.ció de la Passió de St. Mat ou ? = Sí, és força comprprnesa. - Què aporta la musicà dolça i camperola de la fl2.uta a la gran Passi6 de St. I.Iat ou ? = Tota 1-~·expressió i el cor d'un artista, prodigr-.da en la dc:>lçor d'aquella serení tat que tradueix . ~s un motiu d'espiritualitat . - Creu que està suficientment remunerat el sou çlels músics que han in. tervingut on aquestes audicions ? = Quan toquem no pensem mai en el què podem guanyar, sinó en la música i 1 'art. .· ·- . - La seva opinió del 1f1estre I:íillet, com a director ~d ;aquestes audicions ? = No coJ. fer-ne cap elogi. Ell mateix se'l porta, puiX que és reco- negut mundialment. - Com hn vist el pÚblic vostè ? -493-Com senpre . Com semuro ' quo fn els concerts l'Orfeó Cctnlà, perquè s 'hi lliura en cos 1 è..l'lima. En c o s i ànima, en un mutGix esperit, pGr un idee]. sublim- •• JOAN .ARTAL, corn ang1ès ( oboè " da. co.ccia~~") En el mo.teix s ofà ens entrevistem av.b el S:;_.... Jocn Artal qu e accept e. o.grctdnbJ_ement el contest2.r les nostres prcc,1.:t.~1tes. Ell ha tingut a cò.rre c J.c. par:t s oJ.istc. del corn angl Òs . I·i preguntem, doncs: Quina. és·-ic f i nali tat d el corn anglès on 1 'obro. de Bach , c oncretament en l a P assió segons St . Mateu ? . =Suplir 1U1 instrument que no existeix: l'oboè ri ao. cn.ccian. -Pe r què el seu nom d'ob oè ft da cucciu" ? = En el seu or1 ~en e~ pr obablement un corn de encera. És el primitiu co rn a ngles d ' Al em~pya. En 1 ' Ònocu dc B~ch , w.tu~c.J.ment , encaro. no exi sti u el corn angl ès i -oer aixÒ el cot'l:!.J08i tor tenia nec essitat de l'oboè " dc c a ccia". .AJ.gtm.n. c osa que J. ' h agi adni rat més en los c.ud.icions à.e la .Passió ? Pres~indifit d el m2.teix vo.Ior dc 1'obr~ i de la qual i tat de- l'Orfc6 - Català, el gra n enc e rt d el Mestre en contructcr aques ts s olis t es estrang ers. Que li han s emblat ? = liolt bons tots ells. I els de casa nostre ? - Els de casa nostra sempre s er cn bons . No és sabó. El Sr. Arto.l ens ho di u convençut. Els de casa nostra sempre sernn bons. Visca ••• ! VICENS MOi~OLIU, corn aP$1ès (ob oè ~da caccia".) En el mateix hèmicicle del Palau, d es¡>rés d'una sessió dedicada a les gravacions, mentre el Sr. :Montoliu esta enf'undr-nt el seu instrument, anote:o les seves respootcs. Lc ï'rancc. cordic.litat arr;.b q_uè ens ha acollit es fa encara més palesa que~ li diem que es tracta de JOVEN!VO- LA. ' respon a algun efecte particular- que hi vo1gu.e, us d eJ: corn cngles - L ,, intercalar el seu autor ? e Crec que, com en totes I~s ocasions, hi confereix ün caràater desolemnit-at. El corn nn91es dóna un to planyívol a la peça. En reln.ci6 omb l'oboè norm~l es com un oboè de dol. Expressa les situacions tristes. Cr~c que Bach pensava à'aquestú nane~a. A vostè -J.i i~spira algun sentiment po.rticulo.r q_uan internreta nmb al corn angles els finíssims deteJ.J.s de la Po.ssió ? -494= Pa:."'"Gi CU].D.:"''llent' sento la m.P..teixa se::-:snció qu::.m irrt er·;r·eto Bn.ch: un :"itme i una w.elodin su'.:>J_iBs. Ara bé; no n'ex-olico- els sèntimt;nt s de la sev-:-'~- època. A"'Vl:é.. ·dia tot el conjunt cie l8. Passió és una mi cc. nassa 12-arg i pesc.t, sobretot en Jo. po.rt d 'interJ.)reto..., c~o. - Molts asso..igs particulars per interp!·etc.r eJ.s seas fragments ? = Assaigs po.rticulo.rs cap. Els mo..teixos qv.e els al t:.:·es músics de· 1 'Orquestra. - El Mostre Millet com a director d' orquAat:ro. ? = Com a &ir~ctor d'orquestra i com a músic és ja massn apreciat PCE què jo en faci un comentari. L'admiro tont o més que tothom. - Alt,--:.nlo. relació omb Tete M:ontoi.iu ? = S6c el se,1 pnre. - I què ens diu del seu fill ? = El meu fill és un :fD.nÒ.tic i un e·specialista del jazz. L 't!.d:niro. Si hC.é,ués de posn.r c.lgu:n però a lc -seva obro., diria que la seva iuterpretn.ció del jo..zz, i sooretot·les seves inpro7iso..cions dGixon entreveure clnrc.ment la in:fluèncic. de :.Bo.ch. De totes maneres creiem oue aquest potser no sig.ii un mal camí ni una abSt..rrda interpretació deÏ jazz. EDUARD BOCQUET , violí. L'amabilíssim Sr~ Eduard Bocquet fou el violÍ solista que-acom panyà l'ària de contrait. Quan ja tota 1 'orquestra es disporsa;,ï"'afÜsellem rà.pi.aament amb les nostres preguntes . Abans de contestar-les fa U.Il.a riàJ.J_et8~ ·i ... · · - Qlli el designà a vostè violí solista per als Concer-l:;s de ·= El Mestre 1a· Pasgió ? ~:lillet . -Després de tocar tantes vegades a l'hemicicle del ?alau, li_ ha pro·- duit algu.na irn.pressi6 :¿articular aq_uesta vegada ? = Tocar una obre. de Bach com. aquesta sempre és una cosa impressionant. Aquesta ~sica no ca~aa mai. - Algu.ne. virtut particular per acompany& degudc.m.ent aquestes àries ? = No crec que es necessiti cap condició especial . només cal SU]Jeditar-a:> a Ies normes del O:irector, · en aquest cas el Yt.:estre Maria Millet, i segt1ir la contralt . · Llu~ s - ITo li plauria ésser primer violinista, concertino, de la r.1unicipal ? = N'o hi he :Pensat mai. -"La meva dèria ha estat senpre J.a mv.sica de càmera. À1. temps de les op-osicions vaig pr-esentar- me simpJ.ement per a1. lloc on estic actualment i no per al de primer. - La seva opinió particular de la centralt Si eglinde Wo.gner ? = Magnífica • Extraordinàriament boníssima. -495A19un nom famós de violinista .per aJ.. qual senti vostè una predile.Q cio ? = Heifets. ts dels més reconegut s ÚJ. timament. - De totes m~1eres sentir-lo a vostè ja constitueix una pura delícia ••• ' • es ••• = Grac~ JAUME .J¡~ECHA 2 • violí._ EJ.·-sr. Jaume Llccha~ el vie>l! sota oJ. braç~ fumant conscienciosament el seu cigar, ja estava disposat a evadir-se de les nostres pr~ · gun-'Ges. Encara hi som a temps. - 1.ls de mc51 ta res~onsabilitat, Sr. Llecha, la p8.l...t so:!.ista de violí que se li confia ? = Com totes les coses de Bach és difícil. -Creu que. la seva interpretació difereix de la que es donava en temps de Bach. = (Després d'uns moments).· Crec que no. ·. No creu que la Passió de St. Mateu és una mica pesada en la seva part instrumental ? = Ho. - Troòa-nat-uraJ. que, a part d-els dos oboistes estrangers,- ·s"'hagi confiat la resta a música catalana ? = Sí. No haguessin donat més relleu aLguns noms estrangers ? = Depèn del seu número i de la seva qualitat. - No creu que hi f al tarà molta cosa amb 1 'absència dels solistes estra.J:~..gers en les gravacions que es fan de J.a Passió ? = Músicalment trobarem en feJ.ta les àries. Com a relleu i importÒ:!! cia és suficient el nom de-l 'Orfeó Català. i el del. Mestre .Millet. Jo crec que poden tenir mol·iï d'interès. Nosaltres també. I ho esperem amb candeletes ••• JOSEP TROTTA, violonèel. L'Orquestra de Càmera ~olistes de Barcelona assaja, en el seuestudi del Oarrer de Corts, 1 ' 11 :tmagio i Fuga", de mozart i la "Simple Symphony", de Britt en. Lluís Mi1let i Lor-e.s dirigeix. Els músi es obeeixen. En un breu descans parlem amb el Sr. Trotta. - Cr"êu que la Passió de St. Mateu és una obra per. a lluir-se el viole,n. cel ? - En 1 'ària a el baix sí. La reste. es litli te. a. fer el baix continu• En que.n a la qüestió tècnica,· certament és de gran coi:l.promís. -496- Algur- fragment de la Passió de partícula~ bellesa ? ", 'tlit, s ob ret ot .,_, a.r:La " - . d -e VJ..O . l 1, 1. d e coh11ral ..... t • ~alloe ~ . , l , 8r:La' . == 'J.IJ.es \.4. un. ~ de flauta. L'ària que interpreto- jo t8.Iilbé lb. crec nol t agrn.è.abie, però no puc perco.tar- me te.nt è.e l:J. seva. bellesc. perquè en aquells moments estic per feina. · · · _1::: - La part de Violoncel és més a§;radable i bonica en la Passió de St. · Hateu o en la de St . Joan ? == Sense desvalori tzar l; aJ. tra, crec que J.a de St. Joan. - Quin músic prefèreix interpreta:r ? == IncliscutibJ.ement Bach. - Una pregunta tonta: un nom famós del violoncel ? ==Vostè mateix ••• (Escri>io Pau Ca~als, perquè Dalí només pinta) - I deGprés ? = Ga.Dper Cassa.dó. - Li plauria actuar amb Pau Caso.l s ? = Moltíssim. No cal dir-hoo - Prefereix actuar com a solista en gran orquestra o cè int~rpretar música de Càmera ? = Prefereixo actuar com a solista de gran orquestra. Abans d'acomiadar~nos, el ·Sr. Trotta ens prega que afegim un elogi nés aJ..s molts que ha- rebut eJ. Mestr·è MiJ.le't. El mestre ... ens ili.u ha tin&ut una cura especial de l'obra, tal com ella e~ mereix, i tal com ell sap fer- ho. Ho ha fet, nerò , d'una manera su-olim. No sabríem , dir-ho d altra manera. - Ha· estat un coLJ.enta.r! espontani. I si no et:'!. de caure Gn-la indiscreció, apunten ja que el s~. Trotta ena donarà en data no llunyana, un concert de violoncel en Sessj.Ó Jovenívola. ne :;oment poden· dir que dedicarà u..J.a part a compositors catalan~. Aquell è.ia no hi faltarem. JOSEP 1.~-rtiA ROJ.I:TA, orr;anist a. El Mestre Roma té 1 'amcbilitat de rebre' ns en el seu doruicili partictüar. Domostra un viu interès per e. 11 JOVEN!VOLA" i desit-ja que pugui 8l1ar cado. .. dia més endavant. Tots ho esperem. - Quina funci6 acompleix 1 'orgue en 10. Passió de St. Ti'Iateu ? - ts 1 'ins-trument més iñi:oortant. ~ret d'una ària per a flauta i aos corns a.ng;Lesos, les altres àries, chorals i recitatius tenen el fons de 1 'orgt..le. - ts molt difícil la seva justa interpretació ? - Coo a dificultat· t~cnica· i instrument aJ., no. ReSU: ta dif{ciJ. la seva rPp,i~tra~j6, L'acop1~ent de~1t i ~a delicada interpr~tn­ ~; 6. -497:::ms necessari ésser illl bon -intèrpret de 1 'obra dc Bach per executar des'Udt!-r¡~ent la Passió ? -Sí, és--necessari con:-6rendre tota l'obra de Bnch, compenetrar-s~ do~trc eq1ccial en torimb olla, id"êntifiéar-se. Si. c:ixÒ ~a és un , , • .t-' • mos perque' es . . anc~-a., ~mpor més te hi encara ta obra, en la de Bach profunda. Què opina del Dr. Schweitzer, orga.."lista de la Passi6 l .'a.ny 21 ? = l'To hG tingut mai la sort d'haver-lo sentit sol a 1 'orgue. Aquelles auc1icions foren magnifiques. Ara bé, el Dr. S~llwei tzer és una auto rlta.t renone6~da.. Nin5Úf abans ni després·a'ell, no ha copsat i comprès-I' ànima psicolÒgica de Bach com ell., Es qui ha fet conèixer millor la seva espiri tuaJ.itat. El seu treball· é-s objectiu i per aj_xò crec que és la nàxima autoritat bachiana, la n{IDero 1. - Quà -- l i han semblat els solistes estrangers ? = Ma.g:rúfics tots ells. Tots quatre s6n bons di~1.tre del seu estil. - Entre dos noms qui prefereix: Kim Borg o Ernst Haefliger ? = Kim ~ore és un baix magnÍfic par cantar clàssic. És perfecte. Hnefiiger canta perfectament tot el de Bach. I ~anta perfectament el clàssic. Domin~ totes le~ tècniques i tots els autors. Ara bé, crec que qualsevol altre dels tres solistes restants~ ens hagués pogut oferir un concert de lieder tari' magrúfic com el del te.If-Or. Què opina de l'Evangelista? =Trobo ~ue en Renom ha estat un·digníssim successor de l'Emili ·Vendrell. S'ha demostrat un gran artista. Creu que tindrall bon èxit les gravacions cie la Passió _? = Crec que sí . EncaTa. que és de la~entar que no es pugui donar íntegra. Enyorare~ les àrieso Si s'hagués fet. sensera-ha91J.és quedat una Passió de Bac~ fora de sèrie, la més valuosa del aon. - La primera vegada que a~tu.à. com f?. organista al Palau de ]_a :rrrusica :. · Cate.1a..11.a ? fa moJ.ts anyso" Abans que r'Orfe6 Català reenp:;,~ent;,u.és les seves activit:J.ts sota el guiatge del IV!estre Lluís Mar:ta, jo ja havia actuat-amb quasi tots els chors, i aasses chorals que havien actuat allÍ. = Ja Algun projecte o obra nova entre mans ? - Entre altres coses, estic imltrumentant per a orquestra de corda unes obres montserratines dels segTès XVIIè i XVIIIè,. d.Lautors no gaire coneguts, contemporanis del Pare Cadanova i del Pare Cererols. Estan· editades-ja pels monjof> de montserrat en la seva versï6 original, per a clavicèmbal només. En total s6n cinc obres · eo!:IpJ.otes montserratines. Les espe!'em., J.es esperem. -498LLrrLS MARIA Tn:ILLZT , director. La seva veu no hi podia faJ.tar . De::rorés de tants solistes i de t"t:mts professors d 'Orquest:-a, era necessari sentir·la màxima veu. I el 1.1ostre ens contesta, enca.ra que telegràfic8lllcnt, les nostres pregLUltes . No hi ha res indiscret. Satisfet del tot de les audicions de la Passió ? = Plena satisfacció. - AJ..gun "perÒ" ? ~ = Em remeto a 1a contesta anterior. -Alguna notable diferència anb les audicions de l 'any 21 ? =Les ha 6Uiat el mateix esperit. - Considera que aquest és el més gran triomf de la seva v::ida artística ? = Contestar aquesta pregunta no és cosa neva. - Ha estat dur el seu treball ? = Ha esto.t-·fet amb amor. Així i tot, ha resultat més llarg i esgotador del que algmLs es creuen. - Ha estat plenament aconseb~1ida la interpretació dels chors ? = Sí. - L' orq_uestra ha donat eJ.s rcsul tats quo ·esperava ? = Sí. - Perquè escollÍ aquests quatre solistes estrru1gers ? _Perquè tenia les gs.ranties sufic.ients per escollir-los. e:: - !1 seu costat, creu que han quedat en UL~ ~~vell inferior els so- listes de casa nostra ? .. = Crec que els nostres solistes han cooplert perfectament . ~Si es tractés d'escollir entre tots els solistes de-la Passió, el qui ha demostrat més tempergment artístic i ha assolit una interpretació més notabie i fidel, qui escolliria vostè ? = AixÒ no ho puc contestar. - Entre un Evangelista Vendrell i un EvangeJ.ista Renom, què decidiria? =Tots dos han cantat amb el mateix esperit. - Tornarà a interpretar-se en data rela1!ivament prÒxima J.a Passió d.e St. T•1ateu ? · = Jo no ñi posaria cap entrebanc mentre s 'interpretés íntegrament i amb les mateixes garanties artístiques. -499- No és una.llàstima ~ue no pugui gravar-se sencera la Passió? = Sí. - Què ho impedeix ? = Comnromisos d'exclusiva d' aJ.gu.ns dels solis~ es estrangers amb . .aJ.gunes cases de discos. - l'fO creu g_ue per aquest motiu· de fragmentació assolirà menys èxit en · el mercat mundial davant de les al tres Passions ? . ' = No tinc elements de judici per conte.star a:LXO. -Projectes després d'ag_uestes audicions ? = Els sabeu perfectament i no cal g_ue els torni a anunciar. - Està content dels cantaires ? No creu que han portat a terme un valuÓs sacrifici ? = Estic contentíssim. La gran majoria d'ells ha portat a terme un gran sacrifici. - Ha pensat amb 1 'enyorat Mestre MilJ.et, el seu pare ? ·.· = Hi he pensat molt. - Quin sentiment li ha produït aquest record ? =El sentiment d'una veneració encara major. No-saltres-també. A i:ra~és del Mestre Liuís Maria i de tot 1 'Orfeó CataJ.à, sublimats en· Ia interpretació de la Passió de Sant Mateu de Bach, sentim cada dia, cada instal'l.t, un sentiment de veneració més gran per aquell home g_ue-·sabé, amb el seu entusiasme i amor , enlairar la Senyera pel damtlnt dels nostres cants •••• :MARIA DOLORS r.ITLLET Al'fl'ONI SÀBAT. Ens ·plau d€ reproduir íntegranlGnt el 'gUiÓ radiofÒnic que ·el nostre col.laborndor- Artur Llopis, escrigué per a l'emissQ ra "Ràdio Barcelona", i que fou retransmès el· dia 21 de febrer del 19 58, setçü.TS que als- nostres· lectors els plaurà la se· va 1 ectura. Denà passat els àngels de la núsica baixro"'a."'l-a Barcelona: 1 'Orfeó Català, amb motiu del cinquantè aniversari de:la construcció del 1tPalait" cantarà 1 'l:>bra més innortant de la música, la més gloriosa, la més universal: J_a "Passió segons Sant I.iateu"; de Joan Sebastià. Bach. Tot tLn any ha estat assajant lJOrfeó sota la direcció- del seu mestre Lluís Maria Millet . Avui finaJ.i tzen els assaigs amb 1 'org_ues- -500- tra i el s gr ahs soli stes- estrai1gers que alternaran anb els solistes ha.bi tua.J.s d e I 'Orfe ó. K2J.gJ.."at la b oira que fa uns di es des-'corbava els VOls i obligava a tancar- els camp s d' avia ci6, arribaren a temps per al\3 assaigs els grans soli~t e s est r angers que Be.l"'Celona aplaudirà dema p assat. ··ha arribat C0m veieu, la música ens .. p els aires, pel cel. L~primera audició de la "Passió" la va oferir l'any-1921 el Mestre LlUÍs Millet, fundador de 1 'Orfeó i pare de 1 'actuDJ.. director. En els grans-orglfl.~s, ja_ s 'ha repetí t aquests dies, s.:hi trobava Albert Schwei tzer, 1 'hbine que. :h..~ :~:?-crificat -·la s eva carrera, que ha renunciat aJ. benestar i als goigs mat-·èrl~J.s,. ars èxits i aplnndiments, per tal de tenir cura dels negres lleb+osos al Congo francès, a la missió sani tàri.a dé Lambarénée. En.tre · e;ts .solistes d 'aque11·a primera "Passió" del 1921, s'hi' tr~baven Edua rd Toldrà, ~om · a violinista, - Gaspar Cassad6 com a violen cel.li~ta, Andreua Fornells, Concepció CalJao, Ricard Fusté, Emili · Vendrell... Han passat més de trenta cinc anys des d'aquelles memorables autlicions. AfortunadaTient tots els sblistes d'aleshores viuen, Eduard Toldrà va deixar les-orquestres per encaminar la seva carrera vers la direcci6. Avui, és el director de la nostra Orquestra Municipal i un inspirat compositor. G~spar Cassa~6-; :el· vio).. oncel solifJta de· 12. ~as sió J és un conc~r=. tJ.sta de fama mundJ.al . Les _' seves· ~~ttournees" el porten d un punt a 1 aJ..-= tre de la terra. Té ca:sa a ·Barcelona i a Florència on- resideix haoituaJ..ment. V!iu en Ull dels ll0CS mes bonics de ·la ciutat -Çi~l Dant; en una to-:rre modíe:'-(:9-1 plena de vaiüosos objectes, -molt a prop del Pont e Vecchio, · sota dE'!]. s arcs del qual lli::¡ca su..aument 1 'Arno. Els altres solistes vocals de· la ~iPassió" es dediquen a 1 'ensenyan ça deJ. cant;.. tenint sempre· :presents· àq_Uells dies en què: foren intèrprets destc:..cats de J. 'obra mé·s bella de Ia musica. Demà passat, n'estem segurs, cor.tfosos e!li!lig del pÚblic, els solistes d'ahir aplaudiran els d'avui. AquGsta vegada l'important paper de lJEvangelista serà interpretat per Gaiet~ Renom. Añir -l'any 1921 - el va cant~r Emiii Vendrell, el nostre EmiJ.i Vendrell~ Va treballar mesos i mesos sota: la direcció del· Mestre Mill et per tal ·de compen~trar-se amb la ·difícil· partí tura de 1 'Evangelista, ra figura que en la immensa obra ò.e Bach~ explicaamb p~ent emoció, amb profunda tendresa, a vòltes amb llagrimes, la Passi6 de Nostre Senyor Jesuc1~st. En el seu llibre REl Mestre :Millet i jo", Err:.iii Vendrell explica el procés· d'aquells lents i" esforçats assaigs amb el-fundador de l'Orfeó. Les paraules que aquell músic d'ànima seràfica li-dirig±a:-nAixÒ no 1:3s pot: cantar més que comprenent el sentit sant dc les paraUles ! r-el nerr~it s~grat de-l'E-V'a.ngeli us l'heu de ficar aquí dins- em-dGia: del pit, el Mestre i ·amb el polze em donava uns cops· al costat esquerre 11 pumcegut. tacte seu eJ. que encara em sembla que bi sento" .Vendrell V.a. cant.a.r amb la -seva veu els grans reci tatJ:us de la · "Passió 11 , però també-amb· quelccro més íntim i subl~m: amb el cor. Així, ofegat de· tendresa , sumit en el ·món inefable de la paraula: de Déu, Venarell, molt jove aleshores, començà la seva carrera musical i en acabar les ~udicions de la npassió" era ja un artista f&1Ós entre nosaltres. ::-501Demà passat en altres v~us-admirRdes es repetirà ei miracJe d'aquésta gran obra music aJ. . Venà.~ll er~tarà confós entre els chorïstes, serà un més, però eJ_s nostres-ulls el buscaran agraits. p_er tot a}IÒ qu~ de musical ens ha donat al llarg de la seva car+era, _per tot l'afecte i tendresa, · que ara, fa prop de quaranta a.r10rs·, · va posar en.: cantar , amb la. veu i J_ 'ànima, la "Passió " de Joan Sebastià Ba.cho ,...., --- E1~0Rll ARTUR LLOPIS ~.-- DE. LA PASSIO --· An?lcdotes En un entreacte a-el recital que ens oferí- è1t-:tenor Ernst Ha.efltger, convers~ven amigablement Sieglinde Wagner i el seu marit , el baix Kim Borg i .el nostre Evangel1sta Gaietà Rehom. Tot- ~ 'una, Kim Borg es tr~é · un m~gnÍfic cigar de-1a butxaca-i el començà a·fumar. Gaietà Renom donant-li uns copets a l'espatlla li digué~ ~Amic, com es coneix que vós no sou tenor", i contestà ràpidament el Sr. Wolfgang . "Però vós no sabeu que quan comencà a fumar tenia veu de soprano ". __ ,.. ___ _ · Acabada- 1 'úl tiDa audició de la Passió s·egò-ns -San·¡; ·;r..~atou-;· ens-reunírem 'S. la Sala de Junte-s un bon nombre dc cantaires ·i t:o.ts els ·s'Olistes. El tenor Erns't Haefliger, ·visibl emen~ emocionat, pronu..r1cià ei següent brindis: !'A l'Orfeó .. Català, è, son esprit , à son am.o;_xr: ·pour la · · musique. Vi ye _la Catalogne ! Aquestes paraules de veritable ostima envtrs les ñ.ostres 0ose~ foren correspostes per Gaietà Renom, que li .dona cordialment Ies gracies en nom de tots. Siee-,l:l:nde- Wagner., :1à· contr·al t austríaca. q,úe ~anta sí~patia. despe! , ta en'tre tots els cantaires, parla amb uns quants de nosaltres. Ha core près J.a nostra manera d 'êsser i estima ja tot ·el que és nostre. Espoñ ·tàniament ens fa palès el s~u desig dc.tenir el dist~ntiu de ·l'Or.fenC&talà-; M~. Dolors Mill et que en aquell mo!nènt conversava amb ella li ~ · ~· · donà el seu. · Aleshores, les Srtes.. Joana Poblador i M~. Dolors Roig oferiren . també el seu a Erna Spoorenberg i Laila Storch. · Com a epÍleg de les emoci-ons que rebé el nostre Erriili Vendrell, · en 6sscr· portat a la presència del--ptÍ.blic ~el' G. Renom i J. L'Ópe.z E'"spnrbé ... eJ !Ylestr-e Lluís M~. Mil-l et li. regal-a. la part i tur a. amb la quaJ. ell interpretà 1 'E'Vangcn:tsta i- hi estampà la. segiient endreça:" A 1 'estimat Emili· Vendrell, 1 'Eve.ngelista model de Ia no.stra "P~ssi6 segons Sant MateU", dei gran Bach, ofreno on liom de-·1 'Or:fe6 Cathlà- J:.a partit"}}'a amb la qual ell havia cantat ideaJ,.ment la seva part importan· · tl.ss.ima. .Amb les més emociona.dc.:s mercès ·pel sac.rificï que per a-la nostra. Entitat acaba do fer, prenent pm"t, .~om .pn cantP.ire més, en les· à.udic·ons de 1958. De tot cor Llu.ís 1.:~ 1flillet" Bare ~or~, 5-3-58. -502- En s:.cabar el recital que ens · oferí ma.gi.straiment Ernst Haeflige:r , Karl-Grenacher, el sev_ ilcom:pa.nyant, parlava. amb el bon· amic de 1 'Orfeó Català., Sr. Esteve Piñol, i aquest ?-arrer li preguntà: · · _ .. .. - Quan marxeu . ? -Demà p~~sat, ~i respongLté el pianista suís. - Quina llàstima que no sigueu aquí dijous. Tindríeu la sort d'oir un chor que veritablement és únic al móno -~s precisament el mateix que m'ha dit el Sr~ Haefliger • .,.. _____ _ Des de Montserrat· ens arribà una paternal benedi.cci6: " Agraeixo vivíssimament invitaci6, unit espiritualment gran festa estimat · Orfe6 merevellosa interpretaci6,·prego Mare de Déu beneeixi directius, .mestres, cantaires, familiars, amics -Lots. CordiaJ..ment vostre. Abat · 'de Mont serrat . ......_ ____ _ Ens plau de remarcar, p~r ésser un fet de c1lrlosa coincidència·~ que en eJ.s dies en què es donaren les audicions de J_a HPassiótt, vingueren al món: 23 de feb r er, el nét del !1estre Tomàs i nebot del Mestre J .J. Llongueres. . 27 de febrer, el .quart fill del cantaire Josep MG Garcia i :Estragu.és. ~ 2 de Mo.rç , el primer fill de Jor.d±·Martínez i Tona Bru •. ... A tots ells, la nostra .més cordial enho-rabona ·!· . . .·-. M.S. IN ~/.iEMORIAM El ·dia 26 de febrer prop-passat, mentre estàvem abnc~ts de ple a la p:ï.,epa::cacj:Ó de les audicions de la "Passión, es compliren v.int-ic~nc anys de la mort del Mestre Antoni Nicolau; tan. estretament vinc13; lat amb t'obra de-l 'Orfe6 Català, i el nom del qual està t~mbé unit a l'efemeride de la inauguració del nostre Palau, ja que· ell fou el director d'alguns dels con~erts inaugurals celebrutse . JOVENíVOLA no pot. deixar passar silenciosanent aquest aniversari, com tampoc 1 'oportunitat de retre -el seu · homenatge de rec·oneixença, a Lafecte i d'admiraci-ó envers aquell gran mú:sic nostre, que més treba• llà per a dignificar le ~úsica cata~ana amb les seves creacions chor~la. Passat el moment àlgid a'aquelles memorables audicions, JOVEN!VOLA dedicarà unes pàgines a 1~-mem.Òria del grP.n Mestre. Avui, -però; ens :Plau de reprodUir les paraules "que el Me stre . Liuís Llillet li dedicà efi el número del· mes de març de 1 'any 1933, de la VI Revisto. Musical Catalana": "Nicolau estigué en-comunicació contínua amb J. 'obra de 1 'Orfe6 Catatà des dels seus· comen~aments. Des de llavors; s'identificà tant amb la nostra · o'bra., -la veie tant una represento.cio ger.aU.ïna de Ia música catalana, le. sentí tr>..:nt com un instrument singular -per a 1 'ex- - 503p~essio;de l ' espèrit nu~!cal català, que jn no va escriv=e gairebé r es més que música c horal , que nosaltres els de l ' Orfeó copsàvem· com a c osa-:r;ròpia; perquè ·ê.s ben veri tat que , si bé. vo_dem .as·s egurar que s ense l Or:feó Català el Mestr e :r-a colau no hauria creat eTs · seus mera~ v el l o"St>s chors , tam.bé és certí s sim que sense aquestes-obr~ s- excelses , que el l escriví per a. no s al t r es, a 1 'Orfeó mancm."'ia el segell que més l'honor a i que més el glor i f ica en sentit de cantor d.'~- art r a ciaL i p erfecte ." .·. A C T I V I T A T S EL CINQUANTENARI DEL PALAU DE LA l\IDSICA CATALANA I LES AUDICIONS DE. LA PASSIO SEqONS ST. MATEU, DE J .s. BACH. .. , _ ·· _ El cinquant enari d.e la 'inauguració del Palo.u de I a 1Jlll .si ca Cn:talc::.na, havia a' ésser cel ebr at amb soiemni t a t proporcionada a la -se-va i mport à:fi-· cia. El PalaU és com un símbol. d e la força d ' expansi ó-·de l'Orfe ó. Catrn à, q~e -no .·és solament una ent i tat dedicad·a. --ru.· conl"eu de la música chor alt sinó_ que : ho. est?-t, en el tran s curs de l a· seva l l&r ga i gloriosa existencia, · causa directa o indire cta de mÚltiples· i f-ecundes ~ct i-vi tat s art í s. tiques. - r . · · En aq.uesta s al a· de conc er ts- d el Palau , -· ara r ejovenJ:da ·airrb tal ·ént discrccio, per un· a rquit ecte molt·exp-ert, l'Orfe ó Ç-at8J.à h~ c_antat _ les conposicions dels grans me str es d e la música amb.-la p erfècció per'· tots reconeguda·i admirada. i ·.· Directors d'orquestra eminents, conc er t istes de fama mundial, han passut per la sala de concerts del Palau i han obtingut èxits renovats amb llurs interpretacions. Grap.s composi tors contemporanis han vi-si tat el PEüo.u: Straus-; d 'Indy' Fauré, Saint-Saens' i hah ap]_audi t amb la lJlés gran !ld.mir&ció; les in·~ïerpretacj_ ons modèliques de 1 'Orfeó Català. - La història de la múSi-ca a-=-Bo.rcelona., durant cinquanta anys e-stà vincuJ..ada- o.mb 1 'Orfeó Catclà i el seu Palau. Lc. solemnitat de la celebrc.ci6 del cinquantenari és, donc·s; pl ename nt just ificada i no podin. quedar redu~da a Ia reforna de la sala de conc e r t s i altres dependèn. ·è±-en del PaJ..au. El mestre Director va preparar dUJ:"ant un any 1 'execució de J. 'obrn que havia d'ésser el pu.~-,t culminant de les festes · ci:nquañténà.ries; la Passió segons St. Mateu, :· de J.S. Ba ch. ün a;ny de treball pacient que ha posat a prova la constància, abneg~ci6 i esperit de sacrif!ci-de me-stres i cantaires · que hnn sofert tanb'ê la passió, fins que 1 'oJ..tra, la de St. I;Tateu, de :Bach, sortís amb la perfecció que el mestre . exigia.. El tre~ell, la c~nstància, el sacrifici de molts mesos d'assaig havien · do c~minar en 1Jèxit de les audicions de 1a Passió . L'Orfeó Català, 1 ' ort.I.uestra, soJ.istes vocals i i:tu:¡t:rumentel.s fo-rmaven un con"Junt admira.ble; del chor a 1 'orquestra, ·de 1 ' orquestra als s0listes, la mú~icu-d~ Bach passava com untt ona.da d .'hm"'nonio. potent, inconteniblé en la seva profunda i e~celsa expressivitat produint en el públïc una impres!?ió que difígilnent oblidc.ran els qui varen aspiF.~t·ir a les audicions de la Passi o segons St . Mateu. En acnbar l'ú~tima audició- l'entusiasme del pÚblic es manif stà on aul~udiments intel~nnbles, homenatge d ' admiració i de simpatia. e. , 'Oï..fe6 Cnt~là, nl seu Director el mestre Lluís Ja:g-y.d.llet, aJ. s m ir"" les solistes vocDJ.s i instrume-ntals ving"Li.ts de l ' estranger per o. col . laborar d. 'una :mn.nera tro1 perfecta en la interpreto.çi6 ., -504de 1a gran obra de Bach. Els solistes dc l'Orfeó, ·Renom, LÓpez Esparbé, Srt~. Laura :Núñez, forerr·ta~bé molt aplaudits, i el tenor Emili Vendrell - cantaire con e~ altre temps, à.c l 'Orfoó Cs.tclà - va rebre també J. 'homenatge del pÚblJ:c qu.e encara recorde. J.a seva nra:gnífica. actuació· do l 'e.ny- 1921 sota la di:."'ecció del mestre LlUÍs !-.lillet, com ~;angelista de la Passió . segons St. Mateu de J.S. Bach. F. RIBA I W..ARTi --~--------- ACTE íNTim. Per-tal que els soli-stes estrangers que prengueren part en les audi_c ions de 1a· Passió segons "Sant Ivluteu, de Joan Seba.stià Bach, poguessin compre::1dre; més ·encara, el que és 1 'Orfeó Ca talà, ei- dia 1-de m~rç, a la. nit, EHs fou oferta una sessió íntima qÜe tingué· lloc a: la sala· ·a' assaigs. Els acompanyaven Gl nostre president Sr. Fèlix MiJ.let, i altres membres de la Junta Directiva • I!lterpretàrem sota ]_e direcció del Hestre: "El cant de la Senyera", de Lluís Mill et; "Cançó de Hadal" i ttTunc que tan tunc", de Pérez Moya; "L'hereu Riera"·, de Cumell~s Rib6; "El desembre co!15e12.t", de Romeu; · "La s:::.rdane:-te les Honges", dc 'Lorcra; "Pregària a la Verge êl:(n· Remei", de-Lluís i>lille"t; · 11 Ave Veri"!Il", de Saint-saensn i el "Credo· de la Missa del Papa Marcel", de PaJ.estrina. · · Tot ós aquestes conposicions foren escoltades amb veritable plaer i molt aplr.udides. · · També teníem entre nosa.'l tres la simpàtic?- íï&·ura- de. Mf. Gustave Brot, gca.n o.dmire.dor i amic Gntusiasta de·-1 '0::::-foó Ce..tnlà,. ·que vin~é expressoment des de Fréjus per poder oir les f1Udicions de la Passió segons-sant Mateu. Acabcdc~ lGS interprotncions, s'aixecà i ens donà ·cordialmGnt los gràcies; Gl Cónsul holandès que també hi· era, ho féu en nom d_'Erna Spoorenbcrg. Dcspr6s, fórem obsequiats tots amb un refrigeri. En recora$Ç~ dc--la seva col.laboració o.tnb nosf'J. t:rcs estamparen uns uots a 1 'àibüm de l 'or::eó, que ara tenim el goig de reproduir: "Amb tota lo. meva adr:J.irà.ció- per 1 'Orfe6 Catc'.là, i la meva més vi va simpatia cl seu Director, LlUÍs M~ N".d.J.J.ct .. tt Etierli"1.e Baudo "Al mestre Lluís :M~ . l'fillet. Ha estat pGr e mi una gran joi2. de prendre part en aquestes magnífiques ·a.udic!"6ns, o.mb motiu del cinquantè aniversari del PE-..In:u. . Amb els millors desitjos i per·.molts a:p..ys !'' LaiJ a. Storch ·. "Al grandiós chor , amb .el meu millor agra.l.ment . Fins una a~tra vegada." Sieglinde Wag~er .. -505amb tota la meva adLluís .~M{!. MiJ..l et i a 1 'Orfeó Català .mestre t • , 11 miracio. Ernst Haefliger · 11 Al "Per a 1 'O¡"'foó G-a:'.;alà, u.--r1 chor amb cor, i amb un Eenti:aent que-va directament al meu cor, remerciant-lo cordialment per ara i per la pesteri tat." Kim Borg "Amb molt eus't he col.laborat en 1 'obra '"Passió segons Sant Mateu", dirigiaa per 1 'emine·nt mostre Mill et, la qual cosa m'ha restat inoblidable." Erna Spoorenberg ~. •. També el gran músic; pianista i crític musical mac1.rileny, que vi~é expressament de Madrid pe~ tal d'escoltar la darrera audici6 de la 11 Passi6 11 , va estampar en el nostre àlbum la següent dedicatòria: "Estoy anonadado por ¡a emoción ante esta audición de la "Passió segon~ Sa~t.Mateun, verdadera cumbre interpretativa de ~ste gloriosa Orfe6 Català, orgullo de ·la música europea, acontecimiento conmemorati vo .-que· marca un hi to de es os que tan poc as veces se dan en el curso do un sig1.o• ' . Con la ad.m.iración sincerísima y el oarifio hacia esta adrílirable agrupaoión y su director eJ. maostro Mill et • 11 Javier Alfonso. -----------SECCIC FILOLÒGICA ================= Barbarismes Què toJ., Griselda ? Ja has assistí t a les audicions dc la "PassiÓ segons Sant tiateu", de Bach, pel nostre Orfeó ? .. - Ja ho crec que hi he assi-stit ! Encara em recreo cante.nt algtms fragments--d' aquells coi!lirlovedors · chorals i è..iies ·que m'han quedat a la memÒria. -Saps eXplica~-te bé, pern se t'ha escapat un "recreo" que em deixa d'una peça ! ·Cal que el substitueixis per encara frueixQ., · o om-delecto~ ~ento plaer, p;audi, (SOiE, m"ê'mociono, .Qm complac, etcetera. Ja veus si ès faciJ. d-revitar aquell barbari sme. No digui a ningú que m'he equivocat. Ja no hi tornaré. I vÓ3, Miquel, esteu molt callat, ¿ Que no hi vàreu la 11 Passi6" ? a:nar a sentir-la, -506senyor, sí. I cm va callsar un gran ef ecte . Co~ que és-una mú- · ni ca tan elevada i que fa enlairar t an P.mu.nt- J_ 'esperit, I a vaig-es-coJ.tar de·s de dalt de tot de J. a. sala del Palau, a 1 'úl tin r ·e hgl e de la gene ral. Li asseguro- que · es sent ia meravellosament i, de pas s ada, la localitat, sap ? ••• - Ja u s entenc; estava a la vostra- alçada econòmica. 11 - ~acte. Ara sí que li_puc dir a;tlÒ de "al bucn entondcdor ••• S1, -I, per què no dieu "aJ. bon entenedor ••• ?'' - Veurà,· cou1 que aquestes coses acostumen a dir=.S!e en castellà - Doncs, en moJ.ts casos no deixen à·' ésser castellanismes innecessaris. Certament, és un vici, una negligència o una comodí tat el fet de sost enir una conversa en català i, tot d'una, intercaLar-hi una cita, üna frase famosa o una dita popular en castellà, com mostr~n els se#ents__exc:mp)_es~ molt :f~oqü_ents: "Ja ho diu la Bíblia, flcreced y !1Ultil)licaos. 11 nJesucrist va dir, naoaos los unos a los otros como hermanos.n o bé: "NapoJ.e6, a Egipte, 'digué ·a.1s seus soldats: "Desde lo alto de e.§ tas piré.mides cuarenta siglos os cont empla.n." i aiXÍ per l'estil. En elS precedents eXemples, el castellanisme es produ'êix perquè les frases tntercaJ..a.cles, "'riginàriament no· són castellanes,- sin6 que el qui les diu, així les ha apreses i -·res repeteix igual, sense pensar que la. cosa corrocta-fora. dir-les en r'-idioma original o traduïdes ja en la mateixa lJ.eno"Ua en què pnrla.. AJ. tra. cosa diferent és, però·, quan es tracta-a' esmentar textos prÓpiament-casteJ.lans, o d' a.u:tors en aques-ta llengua, o d'al tres en general. AJ.es!'l.ores, és correcte-de respectar-los, sobretot quan s.6n expressions tan conegudes i clàssiques, com: ttEn Maura demanava, "luz y taquígraf os." "Ffay Luis de León r~prengué les ~eves classes amb la celebre fr-ase: "Dec~amos ayer ••• 1 "El Cardenal Cisneros contestà: "Esos son mis poderes." o bé: "Tu vés rient ara; ja saps què diuen els francesos: "Rira bien qui rira le dernier." 11 No cal que anem tan de pres::::;a, " piano piano si va lontano.f' etcètera. En ol qüe fa referència alS proverbis, aforisuos, màximes o dites P9puJ_ars, també és un· costum de molts ci tar-nc només de castellans ("Quien mal anda ••• n, ~A río rcvuelto ••• n, etc•), menys 11 quan es veuen atra~ats i per no trobar els equivalents, diuen: TaJ.. faràs, tal trobaras", "Qu.i dics passa, anys empeny", etc. El quo cal, doncs, és nensar quo cada poble, sortosament, posseeix la seva riquesa en sontències i dites i esforçar-se per veure si-on el nostre en troba de tan escaients com puguin tenir-no ols Sltros. -507.Amb to't, pertocant aqÚ·csta qv.estió t~ importan-t, :fóra d'una gran ut:tlitut <iïte es publiqués U."l Dicc:tonari o rectüJ. d'aforismes amb les equi valoncies castellanes-catalanes. - Ja ens n'ha di tes de coses a,vui, ja, senyor professor ! Doncs, acabaré la lliç6 aEb les següents locucions adverb~als i I:r§ · aes corrents, traduldes:ne·· cop i Vol ta, a boca de canó. A la babaJ.à.. . Sense sol ta ni voJ.te... Mour-e. enrenou, f,er gresca, fer mullader, fer xibarri. A preu fet. "A destajo" reixada. Cadira "Cadira de rejilla" . De fira. "De pacotilla" seriosament. debÒ, De "En serio" Fer el fatxenda. "Fer è1 pa.vero" "M'importa un pito, un bleda" -Tant se me'n dóna. Fer la guitza. "Posar pegues" de posa i~treu. Llevadis, "De qui ta y pon" Tenir la mànet:;a anpla. "Tenir tragaderes" Treure dc polleguera. ~Treure de quici" "A boca de jarro" "A la tun tun""A tontas y a locas" . "Armar foll6n" 'f,. P. ------------NOT I CI AR I t10VEH!VOI:A agraèix efusivament J.a felicitaci6· ·que ens feren molts lectors i amics, pel bell ex·e mplar dedicat a la comm.emoraci6 del cinquantè aniversari deJ. Palau de ·la Música Catalana. La fe i 1 'en-:.. tusiasme hi foren posc.ts se:ase reserves i, avui, en constatar la plena satisfacció amb què fou rebut, en sentim un veritable goig. ' ------------- L'"Orquestra de Càmera Lluís Millet", que tan magnÍfica imJ;ressi6 ens causà en ~1. seu concert de pres~~tació a-edica~ a ~oymï!VOLA, es censtantment sol.llcltada per·actuar en·a1vorscs 1oc~11tats üe la nostra torra. Així;- en poc temps,-ha realitzat aud~cio~~ a Gelida, L'Arboç, El Vendrell, La Selva del Canp, Se.badelJ_, Reus i Riudoms. Ha assolit, a tot arreu, un gran èxit, com molt bé ho hem pogut veure en les favorables i elogios·es crítiques que s'han publicat en Ia. premsa. ···Avant , doncs, amics de 1' "Orquestra de- Cà.r1era Lltús MilJ.ct ! ". El camí és oqe::.."'t i els horitzons s6n amples. _____ .... ________ El dia 23 d'aquest mes~ tingué efecte l'actuació del noatre-carissim amic LlUÍs MiJ.let i foras davant· 1 '"Orquestra de Càmera Solis-· tes de :BB.I·c·élona.". En er proxim-número parlarem d' aqu·est concert. .AJ:a, sols ens cal felicitar LltÚs Millet i-Lor&s pel fet: claram~nt demostr_ê: en aquest concert tiu d 'navel:' estat elegí t per ocupar la direcci6, de tan rellevant importància. . ~ -508La-·poJ.ifacètica- personalj_tat d ''En1ili Vendrell ha 'fet sonar no- · va.ment el seu nom ir;lustre en el món literari, en presentar-se, ara, com a comeaiògraf. El dia 26 de febrer, fou estrenada, a r~io Barcelona, pel"S actors d Laquesta-Emissora, la seva cL>mèdia "El destí ju=ga amb no sal tres". Felicitem l..L.am,ic cantaire p~r 1 'èxit obtingu.t, del qual ·ên fou prova ben palesa el gran nombre de felicitacions que rebé de m~lts seguidors de Ràaio Teatre, així com de tants i tañts amics que l'estimen i admiren Ia seva constant aportació a tot allÒ que representa 1 'art i la bellesa. A punt d'a.parèixèr el present número ens arriba la dolorosa nova de la mort, ocorreguda el passat dia 24, del M.I. Canonge de la Seu de Barcelona, Rvnt. Dr. Carles Card6 i Satijoan (a.C. s.). La destacadíssima personalitat de l 1 il.lustre sacerdot i eminent filÒsof i escriptor nostre, gran amic de l'Orfe6 Català., no permet la dedicaci6 d 9 una nota feta a corre-cuita. Per això, JOVEN!VOLA, expressa avui el seu sentit condol por la irreparable pèrdua que plora la nostra terra i, si D&u vol, li dedicarà ol record quo es mereix, en el prÒxim número.