La cançó de nadal Les representacions dramàtiques del cicle nadalenc Cançons de nadal Les melodies nadalenques L'oratori de nadal de Heinrich Schutz El Pessebre vivent de la ciutat Los conciertos: Oratorio de navidad, tradicional concert de Sant Esteve Ella Fitzgerald y Duke Ellington Orfeó Català: notícies Antoni Ros Marbà Noticias y comentarios: Schola Cantonrum universitaria, NY Teresa Berganza, el Orfeó Català por las antenas del centro emisor nordeste, Cuarteto Brahms en Roma Concursos y festivales: III Concurso de Canto Francesc Viñas Vida musical Guia de conciertos
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Un libro sin precedentes por su impresiononte contenido y o lo vez uno piezo moestro del orfe editorial UN LIBRO- REGALO UNICO AVMA S.A.E. Distribución: SEIX & BARRAL Provenza, 219 Barcelona CLIMA NADALENC Tot el desembre és ressò d'un plor d'infant a la vida. Els ecos voldrien, vol, retorns dels ocells que frisen. JOSEP ~f.& LóPEZ-PICÓ Como un signo preciosísimo consagrado por el uso del tiempo Practicar el apogeo del vino es inventar un idioma que se afirma en una nodulación vocalica significativa: es un lenguaje que excluye cualquier otra modulaci6n vocalica beber beber nos transmite símbolos útiles de intcnci6n humana Pacto, Rito, Juramento, Palabra,, Ofrenda, Hospitalid.ad. Olivella Francisêo Olivella ·vilafranca del Panadés LA CANÇÓ DEL NADAL D'alegrin proíunda, d'alegria intensa, no n'hi ha cap com la de Nodal. Oh, nom benaurat que al mig de I 'hivern fas esclatar tots els cors en primavera! Com no bavin d'esclatar Ja cançó t>n ri din més olegre dc l'home cristià! D'aquesta rica saba espiritual, com no n'havia de florir l'cxpressió de la benaurança de la humanitat en el elia que té o Déu mateix fet un nin, en la humilitut, adorat per rei~ i pustors, al costat del bou i In mula! Oh, 'i haguéssim de fer un recompte do l'imm<-ns repertori dels cants de Nadal, des del començ del Cristianisme fins ols nostres dies I Quin poema dc goig, dol gran goig, se'n podria ~int<'titzar d'aquest esplai tan humanísaim i tan divinal alhora! Perquè l'alegria de Nadal t.§ això dc particular: que ~s humaníssima a cb- pia d'é~r divina, i é' divina per la plenitud que rep la naturale!ln humana en rebre D.§u mateix en son si. La primor& cançó de Nadal h1 cantaren aquells pastors qui primera adoraren Jesús; i mentre el món serà món, un cop l'any florirà en l'ànima humana aquesta cançó, que és In flor del goig més pur que han tastat els homes. Ja haveu vist com la Seqüència Laetabundus que havem cantat, un dels cants més populars de l'Edat mitjana, no ve a ésser més que un cant de Nadal. Dels drames litúrgics medievals que es conserven, en trobem quatre que s'hi refereixen: dos de l'adoració dels Reis, un dels santa Innocents i un de l'adoració dels pastors ; a més, la vera forma de cançó de Nadal no deixava d'existir en aquella època, ja que en diferents manuscrits s'hi troba d'una manera ben evident. En els reculls moderns formats directament de la boca del poble s'hi troba abundosa encara, i si bé totes les tonades no es poden pas prendre per model de música religiosa, la gran majoria porten a dins una alegria innocent que lliga prou amb els esplais d'aquella gran diada. A més, aqueeta no és pas música d'església, encara que moltes d'a-questes cançone en l'església es cantaven, en la missa del Gall, sinó que és música del poble, mogut per idees i sentiments religiosos despertats per la commemoració joio..~ de la vinguda a la terra de Déu fet home. Heus ací dos d'aquests canta. El primer és una cançó tranquiHament joiosa treta d'un recull de la senyoreta Júlia Farnés, premiat en una de les festes de la MúRica Catalana. La segona cançó té una de Ics melodies mél, íorn10ses de la terra catalana; és el cant dels ocells pregonant la bona nova. La modalitat bon xic oriental que la caracteritza, li dóna uno idealitat melangiosa que enamora. dient: - Jest1s és nnl per traurc'ns de pcent i dar-nos alegria. Respon-li el Pardal : -Esta nit és Nadal és nit de gran contenta. Lo Verdum i el Llué, diuen cantant també -Oh, q~c alegria ~en to I - Cantava'! Pns~rell : -Oh, que hermós i que bell és l'infant dc Maria ;¡ lo alegre Tord · -Vençuda n'és la Mort, NIT DE VETLL A Esta nit és nit de vetlla, esta nit és nit de vetlla; ha nascut d'una donzella. La miren i fa Bol ha nascut d'una donzcllu ja naix la vida mia.Cantava'l Rossinyol : -Hermós és com un sol, brillant com una estrclla.La Cotxa i el Bitxac festegen el manyac i a sa Mare donzdla. la lcyric elcy•on, la kyrie elcy1on, un infant com una estrella. Los pastors la'n van a veure; al coll porten una ovella i a n'el braç una cistella, plcnu de fruita novella, p<>r donar o la partera flt'rc¡uè t•n "igui més lletera. EL CANT DELS OCELLS En veure despuntar el major lluminar en la nit méb ditxosa 1·f~ ocelll'ts cnntant 11 fc~tejl•r-lo v:.n :uob ~~~ vru melindrosa . L'Àliga imperial m pel~ airt•s volant i"'1111tnut amh melodia, ... ...En el temps de pre~scntiment dc In \'inguda de Jesús a la terra, en l'època onomenndn d'nd· vent, tot el poble cri~tià hnurio dc tr<'molnr del desig del Nadal lluminó' que fa florir d'olc;:rb tota lo humanitat. El temps de l'odwnt és l'èpo<'ll dc l'cx¡x-c_ll· ció. El Promès als patriarques, t•l T.lihcrtador de l'esclavatge, el Potent entre els pott•nt~. la Llum, la Gràcia, la Dokor, In Veritnt i la Vida de l'ànima, se'l sent que s'ncostn en Hil mojt&tnt dignlssimn; i ell! t·spcrits tremolen dc goig i dc temença en sa misèriu. Oh, poble I, recull· te din~ tu mateix, nctcjn ncptcst mirallet del cel que tens com guspira divina dins uquc;t va~ dt• fang que en diem cos, i canti tothom, del mh humil al més poder6~. l'!'Spc•ncnt ni cunt IWgral dels !'.llcerdots : Rorolc, cocli, òéaupt•r; et nubc• piuant Ju1t11m. I quan Jesús és nat, qui no l'ltntarll, per gotn cristià quo sigui? Si fins l'honw més <'nfnn~nt en els daler~ del m6n sent unu rirllll·ta en la S('VII ànima I Si tot riu i plora d'al<•¡.crín! l:n al~ misteriós pn•sa per l'aire, que fn nhui,ur les ultfssimes torres dc l'orgull, que {a rcclr~·¡n tot el n1és humil de In terra, i el gro~ i d xic tot <'H troba en l'unfson de la dignitnt i¡zuuladora de coses creadt."l per la mateixa bomlat dc Déu. No hi h.n gran ni petit da,·nnt dd miracle de ' Nadal, davant de la simplicitat absoluta de Déu. Déu immens fet un nin, proptot ""~tram ~a/11· tem. Oh. canta, poble; canteu, infants I Que· canti tot el més humil de la terra, perquè ja uo hi ha res, per petit que sigui, que no sigui digm· de la divinitoll I tu, classe trclwlludorn, que sents enveja del ric, què fas, que no sap~ upro· fitllr-te del tresor de la pohrt·•¡u? Oh. si sabcl,sis com és dc difícil tenir n In mil In poma prn· hibida i no tastar-la I ; u tu, Nostre Senyor t'hn posat en un lloc arrecerat perquè més fàcilment et conservessis i milloressis pd gran p;oig del cel, i tu et dónes mol lt·mp'- ~nverinont-te les songs, desitjant allò qu<· no nmplc l'esperit i esmussa, moltes vegade~. Iu .ida d~· l'òuimn. ~Iirn Jesús en el bressol; estima'! i et s~ntiri" fort, d'uno riquesa mé.~ ¡x>derosa que l'or, i el sentiràs a dins l'alegria, nquello alegria que bu fet contar a tot el poble cristià durant vint centúries Ics cançons de Jesús en el pessebre, aquelles nadales que ens fan tomar el cor dc nin i l'ànima blanca, aquelles tonnde:. que portt•n ra. legria més pura al cor perquè són filles clc In simplicitat, de la pobresa d'esperit, que é' uno ~run riqul!l<a per a l'Anima. LLUtS :\ULLET (1-'rugmcnU. do; !11 ~-ouferi)ncia Ue¡ridn el dia 20 de novemhrt' de 1912 al Pnlnu de la \l6siro Cutalnnu en sessió C>Okmne del 111 Cotu¡rt's dl' 1\H!'iro Sugrodn i de In <.'Onfcrèncin IIL'gidn el 8 de juliol dc 1915 ~~~ el Con11r~s Litúrgic celebrat a Mont· serrat.) EL MEU LLIBRE DE L'ORFEO CATALA de Miquel Saperas Pròleg per Fèlix Millet Una visió intima i humana dels homes 1 de Ja història de l'Orfeó Català Demaneu -loaOrfeó Català-A . Vives, 1-Barcelo na LLIBRES ESTELA INFANTILS han obtingut una valuosa distinció: el «Gran Prlx du Lt-fre Européen pour Enfantu. La fantasia i l' amenitat dels millors cantes, orientades vers una missió pedagògica absolutament actual, Un equip d' escriptors i dibuixants espe.cialitsots en literatura infantil han preparat aquestes originals narracions que Estela es complau d'oferir als nens i nenes de Catalunya, 1. 2. 3. 4. S. 6. 7. 8. 9. 1 O. Jo sóc el gos Una història de ratolinl Els bons amics La casa que canta La capsa de sol La cabra I els cabrldtts El gat i la lluna El cabridet Ya al mercat Anna Maria fa els encÒr· recs Sangota, el llop gos I les novetats ELS GATETS LES MOLLES DE PA ELS ANIMALETS QUE BUSCAVEN L' ESTIU 11 . 12. 13. Cada llibre es ven ol preu de 30 ptes. Recordeu la collecció ;t..LBUMS BIBLICS ESTELA Les representacions dramàtiques del cicle nadalenc ' el temo nadaDins lo litúrgia nadalen ca trobem el fons temàtic que envolto foren glossats s element els primer, De nadales. les per lenc, desenro tllat després popular , sigui ecle1 desenvo lupats en llatí per lo clerecia, i després per l'elemen t nats passatge s siàstic, sigui seglar, en traduir- se I comenta r-se en vulgar determi dels textos litúrgics en els quals figuraven. i les cerimònies, Els oficis divins, per altra bonda, amb l'ús del diàleg, el cant ben aviat en reprede des aprofità a l'Esglési que sme dramati acusat un en comport t, viu i plàstic sentacio ns emanad es d1rectoment dels textos, mentre feia immedia n. tot el que aquells contenie , les represen toEn uno époco indeterm inada, en les terres de llengua catalana neixen una llavors i vulgar, ol es adaptad i des 1 cians litúrgiqu es en llatí són trodu. sèrie de petits drames litúrgics, que formen el cicle nadalen c. és lo coHecció L'exemp le més clor i més interess ant que tenim d'aques t cicle conserv at recull sim notobilís i extens un en des contingu uines de consuet es mallorq Jeremies, , Abraham o lo Biblioteca de Catalun ya. Des del loment angoixós d'Adam , dubte pel passant ts, Innocen dels ió degollac lo o fins els altres profetes i lo SibiHo, nt pasodo, el inútilme cercant Betlem o l'onada t, d'Augus l'edicte Josep, de sant i lo fugida a naixeme nt, l'aparici ó de l'àngel ols postors, l'adorac ió dels Màgics mitjana l'Edat o d'ésser hov1o que del record el duen ens es consuet Egipte, aquelles t l'elemen per influït molt fou nada determi aquest teatre litúrgic, que en uno època l'aptitud i forço lo de cloro visió uno n ofere1xe ens es consuet popular i profà. Les neix en bono port dramàti ca de lo cançó nadalen ca, i ens fon veure com aquesta torno alguna qual ol I e ditzar-s indepen o per del drama, del qual es desprèn vegada com un element més, tot donant- li vivacita t. cançons nadaUno provo més de l'origen dramàti c i litúrg1c de determi nades i hem dit en altre er Aebisch Poui creu Segons SibiHo. lo de cos el és lenques represen tada en lloc, derivo de I'Ordo Prophet orum, o processó dels profetes abans de lo missa otoment immed1 Nodal, de vigília lo de nocturns tres dels alguns o del sermó del fals de m1tjonit. El cant de lo SibiHo es destacà d'aquell drama represen tació autòuno ir esdeven o per itzodogenerol més opanió Agustí, segons terres catalane s, les de s noma celebrad a antigam ent en lo majoria de les esglésie represen to o la es on a, Mallorc o vivent és encaro Avui . àdhuc en lo de l'Alguer vegades introalgunes seu de Palma I en diversos 1ndrets de l'illa, com o Manaco r, dintre celebren es que c nadalen cicle del diverses duït en el cos de represen tacions c~os. els segons temple, o fora del , lo clerecia I A lo seu mollorquano, lo vigília de Nodal, contade s les matines enlairad a esposo uno 1 blanca sedo de gorra uno amb i talars un noi vestit de robes nadacançons i Deum Te un verticalm ent, van en processó ol pessebre, on conten o dirigeix es cirials dos de nyat acompa SibiHo, de lenques; després, el noi que fo fotíd1cs versos del els conto a, enlairad l'esposo amb i qual, lo de des trono, lo . En finalitza r, «Jorn del Judici» acompa nyat de l'orgue i entre un stlenci profund oients. dels damunt per l'esposo amb fo uno creu en el temo de Les passibilitat!; dramàti ques esdeven en particul arment eficaces hem indicat, segons Lluc, sant de li l'evange de Partint postors. l'adorac ió dels postors en dels ofrenes l'Església mateixa ho volgut ben aviat imitar lo joia i les els oficis divins, i és molt natural que sempre hagi protegit les representacions encaminades o glossar aquella simpàtica festa, aquell aniversari recordat insistentment en lo litúrgia dels dies nadalencs. ~ per aquesta circumstància que els drames sacres medievals d'aquest cicle ofereixen uno abundància de representacions de l'adoració dels postors molt superior o totes les altres. Remarquem de passada els petits drames dels postors, amb llur barrila, llur alegria, bullanga, ofrenes, música de tota meno d'instruments i cant de cançons diverses, unes de lloança, a ltres de bressol, altres dialogades entre els postors, o bé fent intervenir sant Josep en lo festa, i que han estat lo porto oberta per on ho irromput l'alegria popular ingènua i per on el dromo litúrgic. medieval va prendre unes llibertats que haurien estat irreverents si lo fe d'aquelles èpoques no hagués estat ton sàlsdo i simple. Un record dels drames medievals de l'adoració dels postors és lo festa que fo,, en a lguns pobles pirinencs i que havia estat general o tot Catalunya, lo qua l, en essència i prescindint de variants més o menys acusades, consistia en el següent: els pastors, guarnits amb llaços de colors voris, ben guarnits els gaiatos i els esclops clavetejats, i acompanyats d'un manyoc també ben guarnit de llaços, amb esquello 1 uno candela o coda banyo, assistien o lo missa del goll, tot situant-se ol peu de lo porta del temple; uno postora simulava de filar mentre, durant l'ofici diví, es dirigso amunt i ovali de l'església; en e l moment del naixement del Crist hom anunciava ols postors lo bono novo, i aquests, dialogant i contant, meravellats i tronspartots, joiosos i alegres, simulaven d'anar o Betlem cadascú amb les seves ofrenes, que duia ol sarró, i el seu manyoc. L'altar, ol peu del qual hi havia lo smotge del Nadó, representava Betlem, i els postors amb lo filadora, don sant i contant, cobrien lo curta distància en un temps relativament llarg, tot procurant, amb els passos de boll, avançar tres passes 1 retrocedir-ne dues, per tol de donar uno impressió de llarga jornada. En arribar davant lo imatge de Jesús, els manyocs, o el manyoc, flectien els genolls, i els pastors i, després d'ells, tothom odoraven, mentre feien ofrenes reals o fsngides, tocaven flabiols i contaven tota meno de nadales adients. Aquestes eren o voltes cobles singulars, molt semblants o les estrofes que trobem en nadales dialogades en les quals diversos postors van enumerant les ofrenes que duen ol Jesuset. Altres vegades eren cançons contades o cor, com lo de lo Postora, el Desembre congelat i moltes d'a ltres. Tota aquesta representació, o Montmany almenys, era un enfilall de cançons d'ençà que el sacerdot, dirigint-se ols fidels deia: <desús és nat. Veni te, adoremus)), i que el cor contava: «Los pastors van odorant, I Glòria in excelsis contant)), fins ol final de lo cerimònia. Així, lo cançó del Rabadà era representada ol peu de lo porto del temple, quan els a ltres postors cridaven e l minyó, que fe ,o dc pastorell adormit, per anar o odorar l'Infant, i ell s'hi resistia contestant amb les seves paraules malhumorades. Mentre avançaven i retroced ien comí de l'altar, contaven en aquella localitat: «Armats amb lo gaita I i altres instruments, I los postors, anem-se'n, I anem o Betlem, I que ho nat per los hòmens I tot un res de reiSJ>. Heus-vos ací, per consegüent, ben palès l'origen de les nadales més dramàtiques, les més susceptibles d'ésser representades si troben un ambient adequat, ço és, de les que fon referèncso o l'adoració 1 les ofrenes dels postors i o l'alegria universal pel nosxement de Jesús. Nascudes originàriament de l'evangeli de sant Lluc i dels oficis d1vins que amb predilecció especial el recorden ols fidels i el glossen, troben llur formo definitiva i actual de primer en el drama litúrgic medieval i després en les pastorals nadalenques d'ús recent entre el nostre poble. Avui podríem dir que lo formo dramàtica de lo majoria d'aquestes cançons es manté en les ciutotc; sobretot pel costum de cantor-les davant el pessebre 1 àdhuc en els temples J . ROMEU I FIGUERES I A.'IJDENIS PIANOS ARMONIUMS ACORDIONS BALMES, 116 FLAUTES DOLCES Telèfon 2150645 GUITARRES BARCELONA (8) INSTRUMENTS PERCUSSIÓ de Nadal Cancons , Tan ric com és el nostre cançoner popular, i tan arrelades com són les cançons de Nadal, resulta possible i justificada l'observació de Joan Amades: «La florida de la vena poètica de la nostra imponderable cançó popular, no ha brillat pas ni s'ha destac:::r! en les cançons de NadaL• Sens dubte l'admirat i zelós folklorista, feia aquest comentari davant els seus copiosos reculls, sense haver fet una selecció prou rigorosa per enlairar unes quantes peces memorables que són a la memòria de tots i que cada any ressonen a les nostres llars i dins aquest Palau, com una exultació collectiva. Feia anys que un gran músic amb cor i esperit de poeta, havia donat una tria qualitativa que era la primera divulgació de la més notable cançó de Nadal. El mestre Joan Llongueres la predicava en forma de sermó medieval, a gent de l'època, amb un fervor com poques vegades ha tomat a trobar entre nosaltres. Tan eficaç devia ésser aquest sermó repetit, que les peces que l'Hlustren s'han perpetuat en els programes dels concerts i han trobat un ressó en la veu dels poetes. Al costat de cadas- cuna d'aquestes cançons populars. podríem posar-hi ara el nom d'un poeta illustre que les ha adaptades amb una glossa, una nova interpretació personal, que va del vell Tam patantam convertit en Lo noi de la mare, pe¡ Mossèn Jacint Verdaguer, i glossat després per López Picó i per Sagarra . El Desembre c0ngelal, refet per Josep Carner: (amb altra intenció) el Cant del ocells, dit per Clementina Ardenu, d'una manera finíssima; el Tu nc que tan tunc, sincopant un poema dt> J. V. Foix ... Gràcies a unes quantes cançons cada any podem reviure amb la nos:ra pròpia veu feta cant i paraula. el misteri i la joia de la nit inefable: les cançons i els poemes ens tomen a la inquietud meravellada i solHcita dels pastors, a la humilitat dels Rais, a la humana i fantasiosa alegria de l'esta· ble. D'altra part, el tema nadalenc ha enriquit ben notablement la nostra poe· sia lírica, i en tenim belles antologies; en una de les més recents i selectes. la de Tomàs Garcés. ens indica en ei pròleg la diferència entre la cançó popular i el poema líric : Les cançons I són el cant coHectiu inicialment per al poble a l'església, després per al pessebre i per a la festa. cEn canvi, la poesia lírica tracta el Nadal ànima endintre. Com l'amor, com la mort, Nadal posa e l poeta en· front del seu sentiment.• És rica i extensa la poesia de Nadal recollida en llibres : uns versos de bella factura, alguns dels quals han trobat en els músics una inspiració condigna. I caldria que aquestes cançons poguessin ésser un dia un nou exemple de cançons populars: pensem en uns cants aptes per al poble, adients a la seva sensibilitat, perdurables en el seu esperit si sap copsar-ne la gràcia. Per esmentar-ne tan sols una, El Rústec Villancet de Josep Carner, amb música del Mestre Lluís M.• Millet, ia va per aquest camí. Altres poemes de J. M. Guasch, de Tomàs Garcés, i del mateix Carner, de M. Bertran i Oriola. de Mn. Miquel Melendres i de Mn. Pere Ribot mereixen una sort semblant. i han d'ésserEls Orfeons eren l'instrument de divulgació. És prodigiós el do de la poesia de Nadal i la varietat de temes que ofereix: les antologies no recolliran mai el vast tresor nadalenc dispers per les pàgines de les revistes i, recentment, per les felicitacions que els poetes ofereixen a llurs amics en aquests dies. El Nadal se'ns renovella en els cos· tums, en l'ambient : l'arbre de Nadal que arrela a la nostra terra; les campanes més llunyanes dringuen per damunt les s1mbombes tradicionals; els grans de grèvol enramen els nostres pessebres, cada vegada més petits. Quants de temes per a fer populars. Voldríem que poeles i músics sabessin cercar-se i unir-se per dir el goig immarcescible de Nadal creant cançons noves per rejovenir la tradició, tan plena de bells exemples. Fer-se poble, collectivament, perquè a l costat del sentiment íntim, recançós i desolat tantes vegades, que fa la poesia lamentadora 1 la música esqueixada com un clam entre el soroll, passa Nadal amb el singular missatge de l'àngel que ens crida a tots. Oh, si sabéssim redir-ho ara, fent una treva, amb l'esperit de les paraules pures i les melodies gràcils de les millors cançons populars de Nadal ! OsvALD CARDONA PLAZA CATALUÑA, 9, PRAL TELS. 221 U 37 y 231 55 40 B A R C E L O N A LES MELODIES NADALENQUES Amb la cançó nadalenca ens trobem davant la manifestació musical que més profundament ba arrelat en les societats, pobles i cultures sense distincions de temps, de mentalitat o de l'estament social receptor pel seu enginyós i poderós missatge. Només la cançó nadalenca pot reclamar per dret propi un essencial caràcter de apopular», és a dir, universal en el més dilatat sentit del terme i al marge de tota conceptuació ètnica o de distincions. A la Xina, al Japó, al cor de l'Africa, en qualsevol continent o latitud geogràfica on hagi arribat el llevat de l'amor predicat per Jesús, els diferents episodis amb què l'Església commemora el naixement del Senyor han estat i s6n com cap altre tema, motius permanents d'inspiració musical reflectida en un amplíssim escalat expressiu íntimament lligat a la significació i trans- cendència religiosa del tema. Notem que totes les estructures sonores han trobat sota la inspiraci6 de Nadal una sortida intensament expressiva, que pot ser brillant i culta com en les grans creacions de Bach, Corelli, Vivaldi, D' Aquin, Honegger o Messiaen, destinades a cantar i a glorificar el Nadal, però en les quals el contingut emotiu és el mateix que vibra en el més humil villancet. Aquesta amplíssima i variadíssima gamma de matís en l'expressi6 i en la forma, ens mostra fins a quin punt està penetrada l'espiritualitat dels pobles del sempre renovat miracle de Nadal. Ens ensenya també, que tots els estaments, totes les llengües i països en cantar Nadal, troben la forma que més els escau per donar sortida al sentiment més profund de l'home: l'Amor, la Pau entre els homes de bona voluntat. :\1.\J\UEL VALL~ LA TRADICió LLAMINERA DE CATALC"1 ·\ VA LLIGADA AMB EL FORN Pelayo, 38. Telèfon 22] 51 CIGNE ~3 Barcelona · l JoROUERA Hnos. INSTR UMENTOS - TALLER ESPE· CIALJZADO - J~STUDIOS TECNICOS PIANOS- ARMO"Nlt •MS- ORGANOS ASESORES TECKICOS Y AFJ;\ADORES DE PALACIO DE LA ~H"SICA • .JUVENTUDES \lt'SICALES Y OTRAS IMPORTANTE S ASOCTACIONES DF. CONCIERTOS Calle Copons, 2 (Fren te Catedral) - Teléfono 222 77 7 4 - BARCELONA-2 L'ORA TORI DE NADAL, DE HEINRICH SCHUTZ I I I Nascut exactament cent cnys abans que Joan Sebastià Bach. el saxó Hemrich Sd,ütz I Kóstntz 1585-D:esdP 1672) és un del compOs:tors mÉ's 1mpcrtonts del segle XVII i uno de les pedres cs!.en-::10is del pont que ens pOrto des de lo pohbnio reno1xent1sta o lo grandiositat del barroc bo-:h1ò o hoendeliò , Conegut amb els sobrenoms de Pare de Iu Música alemanya o de Monteverdi alemany, lo ~eva cop1osíssimo obro és uno meravellosa síntesi entre lo seventot de lo música religiosa germòn1co i lo express1vo llummositot del nou estil concertant italià, odquindo per Schütz durant les seves llargues permanències o Venècia, on va conèixer 1 on va treballar amb G1ovonni Gabriel! i Cloud1o Monteverdi. D'aquí ve que Schütz, des del seu lloc de Mestre de Capella o Dresde, fos un dels pnmers músiCS alemanys que van adoptar els nans corrents que donaven, en les obres concertants, igual 1mportònc1o o les veus solistes i ols cors (distingint entre les mtervenc1ons smgulors i les plurals) i o l'acompanyament instrumental, i que va desembocar en les grans formes, Oratoris 1 Cantates, del barroc. Però lo importància de Schütz no és ton sols lo d'un precursor, jo que les seves obre~ (Salms, Motets, Passions, Música exequial, les Set paraules, Cantiones Socroe, Symphoniae Sacroe, Madrigals italians, etc.) són, totes elles, un model definitiu, plenes de bellesa, de perfecc16 formol, de forço expressiva i, o lo vegada, d'uno peculiar i personolíss1mo simplicitat, alegre i juvenil, que mai no va perdre durant lo seva llarga existència. En tots aquests sentits, el seu Oratori de Nodal és un dels exemples més clors i corprerE'dors. El s~u títol !'oencer és Lo Història del Naixement, gloriós i ple de gròcio, del Fill de Déu i de Maria, Jesucrist, unic Mitjancer, Redemptor i Salvador nostre, i Schütz el va componde quon jo havia complert els vuitanta anys; però tot i eixí, encera ovu: ens sorprèn pel vigor i tendresa, i pel poder evocod;:-r i descriptiu, amb què l'ancià autor ve comentar, musicalment, els versets dels evangelis de Sant Lluc ( 2, I -21, i 2, 40) i de Sant Mateu ( 2, l-23). L'Oraton de Nado de Schütz, dins de Ja seva mgènua simplicitat però amb tota la forço de lo seva perfecció i de lo gran volada de les seves línies estructurals, s'ovan;o de manera increïble ol seu temps i es situo 0 l'altura de les millors creacions posteriors. L'aspecte narratiu de l'Oratori reposo, tot ell, sobre el recitat de I'Evongeltsto (tenor), que, bo i conservant l'esperit declamatori utilitzat pel mateix Schütz en les seves passions, te moments de gran emotivitat lírica o de punyent dramatisme («Maria, d1ns del seu cor...», «Per les muntanyes, des de Roma, s'ho sentit un gran plor... », «... i la gràcia de Déu era en Elh>, etc.), sols comparables ols que, anys més tord, escriuria Bach. Aquesta narració, distribu•do en nou in. tervencions més o menys llargues, està esmaltada amb quatre àries i c.nc cors. De les àries, tres són per a soprons i uno per a boix. Lo soprano s'identifica, sempre, amb l'Àngel del Senyor; en la primera, anunciant el Naixt::ment als pastors; en les segona i tercera, avisant a Josep que cal que fugi a Egipte o que ja en pot retornar. El boix represento Herodes quan diu ols Reis que vagin a adorar l'Infant i que, de retorn, l'informin exactament d'on és, que ell també vol anar-hi. En un i altre cos, el caràcter dels personatges està odmirablemer.: tractat des del punt de vrsto musical: esp~rituols i puríssimes melodies de l'Àngel, i marcialitat (reforçada pel diàleg de les dues trompetes) en Herodes. Totes les intervencions plurals estan confiades ol cor. Lo primera, a sis veus, és el cor cngèlic, el «Glòria a Déu ... » de l'estol celestial o lo covo dE' Betlem. En lo segona, són els pastors que van o adorar, jugant contropuntisticom ent amb les flautes. En lo tercera, els Reis (cor d'homes a tres veus) es pregunten «On és l'Infant?» i ens diuen que han vist una estrella i, omb frases ingènuament descriptives, que l'han seguida. Després, també les veus masculines, o quatre i en els registres greus, s'identifiquen amb els doctors de la Uer, que, interrogats per He· rodes, afirmen categòricament que el Messros, segons les profecres ha de néixer o Betlem de lo Judea. Finalment, quan l'Evangelista ha acabat lo seva narració amb el verset de Sant Lluc (2, 40) que resumeix tota lo infantesa de Jesús, lo humanitat sencera, lo d'ah~r, lo d'avui i la de sempre, entono un cant de gràcies i de lloança ol Salvador: «Gròc1es donem al nostre Déu, Jesucrist, perquè amb el seu naixement ens ha salvat i amb lo seva sang ens ho redimit de lo pena eternal. Junt arr.b els seus àngels lloem-lo eternament i cantem tots, ben fort: AHeluia! Lloem Déu a les altures! Amén!» ORIOL MARTORELL Un llibre diferent: EL MEU PARE EM ILI vEN oR ElL per Emili Vendrell, fill i Xavier Foz Més que uno biografio metòdica, aquesta obro és un recull de fets anecdòtics 1 pintorescos sobre lo gran figuro lírica i humana que fou el tenor Emili Vendrell. «Coses que», com es diu en el pròleg, «es plouran de conèixer els qui el van odm1ror i aplaudir tants anys», 1 que perfilaran en el record de tothom lo personalitat del famós contant. XaYier Fas, penodisto, en escriure aquest ll1bre, ho actuat de transcriptor i testimoni d'aquest document viu, directament sortit dels llov1s de lo vídua i del fill d'Emili Vendrell. Format 14' 5 X 20'5 cm., 192 pàgines, 27 iHustrocions fotogràfique s fora de text. Enquaderna t en tela, amb sobrecobert a de color plastificada . Preu: 195 pessetes. Edicions TORAY, Arnaldo de Oms, 51-53. Barcelono-1 6. LLIBRES - NADAL - LLIBRES - REIS - LLIBRES - NADAL - LLIBRES 0 El primer llibre: BECEROLES. Comencem o llegir A. Garriga * Un llibre nou: LA CATALUNY A VELLA, de Josep Plo, amb iHustrocians de Jaume Pla. o Una obro clàssica : HISTORIA DE LA LITERATURA CATALANA, de J. Ruis Colonjo. EDITORIAL TEIDE, S A. Bori Fomestà, 18 BARCELO NA - 6 EL PESSEBRE VIVENT DE LA CIUTA T Cada any, per les festes nadalenques. em plau d'assistir als concerts de l'Orfeó Català, al retorn anyal del càntic espilitual i de la bona nova dels ànqela. És com traslladar-se espiritualment a Betlem. Deixem enrera el traüt ciutadà. les sebre de Betlem. El Crist fet Infant per a nosaltres presideix, invisible, i sensible, els càntics. Tot és com una inefable Epifania. Hi són cridades amorosament Iotes les veus de la terra. No hi presses de cada dia. la monotonia del treball per manca l'esperit de llunyanes veus. com una ol:rena total a la cam tendra i l'esperit ardent a respirar. com un oasi Inevitable. necessari. una mic:J de llum i de pau del Criat, senfu com d'aquest Infant-Déu que. una veqada home fet, diqué que qui no es toma com un petit. no pot un ressò, a través de lea veus conequdes i sem· entrar en el reialme del Pare. pre noves de l'Orfeó, de l'himne anqòlic, aquell confortador .No temeu! VInc a portar-vos la bona nova•• a nosaltres. febles. però amb una punta de bona voluntat per a escoltar-la I recollir-la. aquesta veu plena d'esperança al cor de la nit La simplicitat adorable de la cançó de Nadal. la lletra humil. l'emoció íntima dels cantaires, l'adoraciÓ fervent del mestre que es despleqa en la fortalesa i la suavitat del qest, com un majoral que porta la ruta que mena a Betlem; del món. Refrescar l'eaperit en l'emotivitat de l'Esperit de Déu, en la suavíssima simplicitat de nosaltres, els espectadors de sempre. fent ofrena del nostre paisatqe interior encalmat i sequr l'Evanqeli -heus ací. a fi de comptes. el sentit d'ell mateix. en íntima adoració; la fressa de la de Nadal. ciutat que no ens arriba; la joia de sentir-nos En aqueates audicions nadalenques de l'Orfeó ens hi trobem. cada any. els mateixos rostres. els com si tots fóssim de casa. de la mateixa llar. fills del Pare, qermana del Fill que acaba de amics de sempre. formant com una comunitat de sentiments que s'endevinen a l'instant. un néixer. I que estima i sent com nosaltres. molt més que nosaltres, ¿veritat que ea despleqa. tot aplec d'un mateix aire. sense qradaclons socials. És la qran caravana que sequeix el camí de la al pleqat I per uns moments adorables, com llum. que cerca i troba la humilitat de Déu. L'estrada eadevé. en aquest moment. com el pea· l'autèntic pessebre espiritual de Barcelona? PERE RIBOT. pvre. (Drbuix de Monue I Humbert! BALADA DE NADAL PER A CANTAR-LA ELS PIRATES DE LA MAR 1'ota la mar ben endins, ben endins, té un cor omhrh·ol, ombríYol. El pcixarrot menja els peixos me::;quiu:.; és un engany Ja dolçor dels dofins, i la sirena dc càntic planyívol. Tota la mar ben endins, ben endins, té un cor ombríYol, ombrívol. Diuen els avis que al mig de lu mar hi ha una illa blanca, ben blanca; i si hi anéssiu a\'tti, per atzar, hi trobaríeu per única llar un trist cobert foradat, sense tanca. Diuen els avis que al mig de la mar hi ha una illa blanca, ben blanca. Rnlre Ja neu hi floreixen le~ flors; I 'aire b ple d'ales i d'ales ; :;ota el cobert hi ha la Dama i l'Espòs; i nn Infantó que hi és nat sense plors juga amb ocells i amanyaga primale~. Entre 1::1 neu hi floreixen les flors ; l'aire éo; ple d'ales i d'ales. jOSHP CARJ"E\( l'oema mu,ical ,,.., l'<'r••z ~lo)'•l, uu •i<''- com¡x»itCir~ més progromab ni< Cola!•\. ohra QU<' lilcum ¡,:unhnl'nl :1 lc; nudit'ion• d'cngunn~·. L'tlllCl'Zl, w1dn\l'nrs dc I'Orfcll •erpetuurn-Ebner PREBTIG/0 M(JSfCAL DE EUROPA Presento sus nuevos eqUipos ESTER EO HI - FI Equipo cstereofónico de PE-866 HI-FI. Alto Fidelidod, con amplificador incorporada y combiodiscos outomótico. Entrada paro radio y mognetofón monoaural o estéreo. Pi:-834 HI-FI.- Equipo estcreofonico de Alto Fidelidod, con amplificador incorporada y plotoformo tocadiscos semiprofesionol. Entrada paro radio y mognetofón monoaural o estéreo. PE-660 ESTEREO LUXE. - Equipo portótil estereofónico de Alto Fidelidod, con combiodiscos outomótico. Premio ADI / FAO 1965, ol Diseño Industrial. OHFEO D•rector: Mtre. LLUIS M. MILLET Subdirectors: Mtres. J. Tomàs i J. J. Llongueres C AT ..\ L j\ AUDICió 1023 TRADICIO NAL CONCERT DE SANT E S 'l'E VE P H O G R A :\1 .\ Glòria de lo Missa «À lo More de Déu de Núria)) Quan el nen Jesús o l'escolo onovo (popular belga). Bolada de Nodal per a cantor-lo els pirates de lo mor . Pel comí d'anar o Betlem . Lo Nit de Nodal (popular catalana) . Au campaner, prou mandrejar . Dos duets: No sents quina música? (popular belga) Desperteu, pastorets (popu lar belga) Jesús i Sant Joan ( idHii). El Noi de lo More (glosso de lo cançó popular) ROMEU CLOSSON PÉREZ MOYA PÉREZ MOYA J. TOMÀS PUJOL CLOSSON CLOSSON VIVES NICOLAU li Tres bressols de l' Infont Jesús (estrena) El sol brilla - Lo visito dels Reis - Bressol i aire anglès (sense 1n terru pc•Ó) Romonce de Novidod Dorm, Jesús de Natzaret (estrena) Ho nascut el Redemptor (estrena) Ave Moria . O Mognum mysterium • O Mognum mystcrium . AHeluio de l'Oratori «El Messios>t . J. COMELLAS LL. M. MILLET J. ZAMACOIS J. ZAMACOIS MORERA POULENC VICTORIA HANDEL Solistes: M. dels Àngels Miró i Sòmo Alboladejo (sopranos). Gaietà Renom ( tenor) Acompanyaments al piano i o l'orgue: Mtre. JOSEP M. ROMA Direcció .\ltre. u .vrs \1. \IILU•:T Els millors discos per o aquestes festesl HAENDEL - Aleluya del Mesios BEETHOVEN - El Cielo glorifica tu eternidad Cor de lo Catedral de Berlín Director: Karl Forster • • El POEMA DE NADAL de Josep M. 8 de Sagarra • _ ... .... --··- ···- . I..;J... COR ELLI Concerto Grosso n." 8 fotto per lo Notte di Notole Südwestdeutsche Kommerorchester D~rector: F. Tilegont • CORAL SANT JORDI Fum, fum, fum El cant dels ocells El Noi de lo Mare El desembre congelat J. S. BACH Oratori de Nodal Dtrector: Oriol Martorell Solistes, Cors de St. Guillaume Orquestro Munic1pol de Strosbourg Director: Fritz Munch • • PETITS CANTORS DE VIENA POEMA DEL PESSEBRE Cançons populars de Nodal de Joan Alovedro ( reci tot per I' autor) son uno exclusiva de discos verga ra asociación de cultura musical barcelona CURSO 1965 66 e Mes de diciembre: Miérco/es, 22 ROSARIO GRANADOS, soprano AMALIA SEMPERE MUÑOZ, pianista Lunes, 27 HENRYK SZERYNG, violinista MARINUS PLIPSE, pianista e Mes de enero: NELSON FREIRE, pianista (En trómite NONETO CHECO DE PRAGA y ANGLIAN CHAMBER'S SOLOIST) e Mes de febrero : Concierto conmemorativo en homenaie a Enrique Granados !J:J aniversario de au falleçtmiento ALICIA DE LARROCHA, CUARTETO BRAHMS e pianista Mes de marzo: LEON ARA, violinista MIGUEL ZANETTI, pianista FESTIVAL BACH, Orquesta. e • por laCapilla Clósica Polifónica del F. A. D. Director· ENRIQUE RIBO Mes de abril: •• AMADEUS QUARTET .. RAFAEL PUYANA, clavicembalista Mes de mayo: CLAUDIO ARRAU, e pianista Mes de junio: CLAUDIO ARRAU, pianista y orquesta CURSO 1966-67 Conmemoración del XXXV aniversario. • 16 de noviembre 1966: YEHUDI MENUHIN, Detalles: Vfo Loyetano, 113, 1. violinista 0 , 2."- Te/éfono 232 43 32 (de 3.30 a 7.30) los conciertos ORATORIO DE ::\.\\' li>:\ O, dc Heinrith t·able fedw . .' ' en un c·onderto que se ha Sehütz. La Coral Sant Jordi interpretar{¡ com·ertido en una auténtiea traclición, in- en su Concc>rt dc .\'ada/, el O rato ri o de terprehmí un Sat•icl(l(l dl' Srhiitz. Precut·.sor dc las gran- mente por c·ancioncs de des partituras dc Bac·h ,r cie Ilaendel, este Entre la<; ubrns escogidns destacun dos e:.- de lns obras m6s represen- trenos: Tres bre.~.mls de l'Infant .JcsúJ, dt alt•mún y una de las .Joan ConwiiM• .1' Dorm, .Je.H!s de Natzaret oratorio t's 111111 lutivas del siglo XVII que nwjor rt'\'t•lun In cxtraonlinaria cate- programa intt•grudo única. tt!llllt y Ha uascut el Redcm¡>Lur, cle navidefio. J. Zamacoi!. ¡roi'Ía de su nutor. El Ontlorio de Navidad de Srhül:r., <·uyo título complt~to es La Hisliiria del ,\ 'ni.rcmrnl, l(lori6s i ple de ¡rràcia, dl' I 1· ili dl' l)f!u i dl' .liari a, .Iesucrist, ttnic .1Iitjancer, Redemptor i Sa!t'llc/or llOStre, <·onsta cic unn oherturn, nueve reèitath·os (E\'angelistn), trt•s urias dt> soprano (Angel) .1' unn de hajo ([h·rodes), .' c·inco coros, PATRONATO PHO MUSICA DE BARCELONA, que hu iniciado brillantemt'nt~ la tempo•·udn 190.5-I 96U c·on clos concíer· tos de la Orc¡uestu de üímal'll Paul Kuenlr _,. del célebre m·pistn Nic~nor Zubaleta. ofreeera durante l'I mes de enero dos gran· al,gunos dc e llos dt· e:>. truordinaria bdllan- dec; audicioncs por In 01·c¡ucstu Nacional te:r.. Las parko; solio,tns <Orrt'n a <·¡n·go de de Espaiía. h:tjo Iu direceión de Rafael Montsenat Alavedt·a . .Jo1111 Ferret· y .Josep Friihbeck. Domfn<·c·h. Completa el programa una seric! dc t·anc·iom•s trnclidonules (nmrhas de STC'rfGARTER INSTHt ' .MENTAL l·S t'llas en ¡WilllCl'll nuclidón) que seran inter- SEMBLE. Dcntt·o clel III ('ido pretadas por la propia C01·al y por el cen- l·ierto:. para los !tocios lennr dc• c·ompom·nlt•s dl! sn sección in- eonjnntamrntc c·on c•l I nstituta Aleman dr . -t'anti!, <<L'esquitx>•. Ol'iol Mm·torell y M. D. Bonnl han prcporndo, J'espectivametltt•, la CC>rnl Sant Jorcli ,\' su st'tción i ufani il parn t•stt· <'CJII<'iet·to. dt! Con· del Ol'ft•Ó Catahí, Y Cultut·a clt• nuestra dudad, t•l lunt•s, día 111 de enero, tendra Jugar t·n el PalHcio dt· la Músic·a, un COIH'it•J•to (Jlll'. sin Jugar a du· das, poclemos cal i fien t' dt' exrepcional. I.a únk·a ac-tnttl'ión en Blll'<'dona del rélehre TIUDICIO~.\L ('0:\CEHT DE SANT Conjunto Instrumental dc Stuttgart :,t"r:Í. ESTE\'E. El Orfd, Catalu en esta memo- indudab!t'menle, un rxc·t'lente moti\'O p.1· ra In rcunión de toclos lo!! auténticos afi eles, qur 'ení acompañada al piano por donudos a la músirn clt' c·amara. Compo- A mal ia Sempcrc-M uñoz. Esta audición sc nl'n est(! conjunto Hnint•r Koelblc, vioHn, <·elebraní el día 2:.1 . Para el lnnes siguien- .\lbrt'cht Gürs(' hin¡.{, oboe, Werncr Tanlw. te, día 27, y t'orrespondiente al mes actual. doloncelo .\' Rudolf Denn~::march, piano. ac-tuara el \ iolinista Henr)·k Szer) ng. con interpretadns tres Sona tas de J. S. ha ~crtín ¡0 • Bat·h . Beethoven .1" Mozart, tres Romnn- r dos Cum·tetos clt• zns, tic Schumann ~farinus Plipse, al piano. ELLA F ITZUERALD Y DUKE ELLINGTO"S. lla proYocado una \'enladera expec- Oiirsrhing )" Bohnslnv Martinu. tación el anuncio de dos •·el'italcs. en se.\SO{'IACION DE ('l'LTCRA ~ll"SI- CAL. Después del A'nln éxito obtenido en lo~ dos conci~;;l·tos dt~ Iu Orquesta Sinfóni- sión de tarde r noche. t:l domingo, día 2:l de enero, dc estos colo~os del jazz. Duke Ellin¡l.'ton vendni ncompañntlo dc famo- t·a dc Bamberg, cdcbrados el pasado mes, sa OI'<¡Ucstn inlegradn por \'('Ïutisiete:: m(t- t•stn Asociación ha p•·ogramado un concierlo sicos. Por primera \·ez en Espuñn Ella Fit- c·nmplementario durnntt· el mes de diciem- gerald y Dnke Ellington actuaran <·onjun- hrt· a cnr¡ro de In soprano Rosario Grnnu- tnmcnt<·. ORFEÓ CAT ALA CONCERT DE CAP D'ANY Solistes: M. dels Àngels Miró i Sònio Albalade jo, sopranos Goiet ò Renom, t enor Acompa nyaments ol piano i a l' orgue: Mtre. Josep M. Romo Direcció ' y dr !nt MTRE. LLUfS M. MILLET JO Cançons nadalenque s Dissabte, 1 de gener de 1966, 6. 1 5 tordo PALAU DE LA MúSICA CATALANA ORFEO CATALA • • Dins el II Cicle de concerts per als socis de l'Orfeó Català, i amb la valuosa collaboració de l'Institut Britànic de la nostra ciutat, ha estat presentat al Palau un important conjunt instrumental anglés: The Gabrieli EnsGmble, format pe; Keith Puddy, clarinet; Kenneth Sillito, violí; John Streets, piano i Keith Hor vey, violoncel. Foren interpretades obres de J. C. Bach, B. Brillen, D. M!lhaua i Olivier Messiaen. D'aquest darrer, la primera audició a Barcelona del Oua. /uor pour la !in du temps. • El dia 7 de desembre l'Orfeó Català commemorà Íntimament el vint-i-quatrè aniversari de la mort del seu fundador i primer director, mestre Lluís Millet. A l'església de Sant Felip Neri, per la qual el mestre Millet sentia una ve· ri ~able predilecció, fou celebrada una missa. L'Orfeó Català interpretà unes obres religioses originals del seu fundador. A la nit, i a la sala d'assaigs d, l'Orfeó, tingué lloc una conferència a càrrec de Manuel Valls sobre un tema tan suggestiu com El sentit melòdic en l'obra del Mestre Millet . • El crític Manuel Valls continua les con!erències que tenen lloc cada divendrc~ a les vuit del vespre i a la sala d'assaigs de l'entita~ sobre Història de la Mú· síca. Degut a l'interès que han pres aquestes interessantíssimes disser:acions i contràriament al que havia estat previst, les lliçons continuaran després òc les festes nadalenques. • El d1a de NadaL a la una del migdia, i seguim la tradició de fa uns anys, serà inaugurat el Pessebre de l'Orfeó Català, instaHat a la Biblioteca de l'entitat. Els diorames són originals del senyor Joan Marí, president de l'Associació de Pessebristes de Barcelona. Com sempre, les nadales, en les veus dels in· fants, donaran GI sentit més escaient a aquest acte. • El senyor Cèsar Martinell ha fet genhl cessió a l'arxiu de l'Orfeó Català de dues cartes autògrafes de C. Saint-Saens adreçades a Joaquim Marsillach muslcoleg barceloní del segle passat, mort prematurament i primer biògraf de Verdi. Com a mostra, creiem molt interessant la reproducció d'una d'elles, da· toda a París el 3 de novembre de 1879: «Monsieur: Je n'ai pas d'exemplmre de mon article à vous envoyer. Il n'est pas nécessaire, du reste de répondre ce article qui n'a eu que trop de retentiss ement. 11 a trait à la situation particulière de M. Verdi vis à vis de l'Opera et pas à autre chose. Je n'ai nulleme nl !'inten.ion de me poser en adversa ire de celui que ses fanatiqu es appelen t si justamen t le demíer des grands composi teurs. Je vois que nous n'aimon s pas beaucou p M. Verdi ni l'un ni l'autre, mais tous nous accorder complète ment. aínsi j' estime infinime nt Rigoletlo et surtout, tou le dernier acte que vous n' aimez guère; et i'ai peu d'estime pour le Requiem à qu1 vous semblez en accorder . Je vous suis bien obligé de vos bons sentimen ts à mon égard et de l'mtér·•• que vous portez à mes oeuvres et je vous serai reconna issant de m'envoyer votre hvre que vous avez bíen voulu me promettre. Veuillez agréer mes meilleur s complim ents ainsi que l'assuran ce de ma parfaite considér ation. C. Saint-Saens." • El diumeng e 19 de desembr e serà celebrad a, a l'esglési a del Foment de Pieta1 Catalana , de Barcelon a, una missa en sufragi de l'ànima del mestre Frances c Pujol, que havia estat director de l'Orfeó Català i Adminis trador del Palau. Enouany s'escau el vintè aniversa ri de la seva mort. :---- ----- -- -- Ja podeu adquirir des d'ara disc de l'Orfeó El STUTTGARTER INSTRUMENTAL ENSEMBLE se constituy.) en 1963. Un ono después reallzó una gira por Africa obteniendo grandes éxltos. Ademós de su gira por Espollo y Portugal en 1966, proyecto una serie de condertos en el Próximo y Medlo Oriente, alguna• octuadones dentro de lo serie d<> cMúsica Viva•, de Munich, y grabocloneo l'n distlntos emlsoros alemonas. Su• componentes son: WERNER TAUBE, violoncelista, que se distlnguló rep(,tidos vec"s en concursos internocionoles d" música (Kronichstein 1956, Munlch 1958, Ginebra 1959). Se formó en Lelpzig y Berlín (Prof. Bernhard Gunther), adquiriendo su modurez ortísttco eatudlondo muchos años con el profesor Ludwig Hol'lschPr, de qulen ciesde 1961 es auxiliar. En 1958, Toube constltuyó un Dúo con el pianista RudoU Donnemark, dt&eipulo de Rudoll Haller (Stuttgart) Y Edwin Fischer (Lucerna) y que desde 1957 desempef.a uno cótedro en lo Akodemlo für Tonkunet de Dormstodt. El Dúo ha dado numerosos conciertos en Alemanlo y en el exlranjero, habiendo actuado con considerable èl<ito en E~poila. En 1961 fueron eleqiòos paro rrpresentor o los otllstos jóvenea alamanes en el extranjero. RAINER KOELBLE, violinista, dlscípulo y auxiliar durante olgún ttempo de Tibar Varga, y premaodo por la ciudad de Karlsruhe, ha sido tres a~os concertino ·de la Orquesto de Cornara cie Sluttgart, hobléndoae diatlnguldo como solista en los cuatro conimentes y tambl~n en lo Península lbénca. ALBRECHT GttRSCHING, obo~, dlscípulo del p!olesor Wmschermonn, ha iniciodo paro un instrumentista de su especiolidod uno correra luera de lo corriente, reallzondo giros a muchos poísoa europeos oaí como o Asta, Canada y Afnca, formondo porte de pequeilos conjuntos de música de oérmoro Y tomhién como solista. En 1963, envaodo por juventudes Mu&lcolea, obtuvo señalcdos éXttos en Barcelona. Guuchmg es tuml:.téon compositor (olumno de Günte B1o!oa), hobiendo ob!en:do un premio de lo crudad de Stuttqart. Ha aido dlatinquido con encargos de compoeicl6n por lo Acodem!o de Bellos Arles y el Estudio para Nuava Múalco de Munlch. ORFEÓ CA TALA INSTITUTO ALEMAN DE CULTURA presenten E<l STUTTGARTER ~omoso INSTRUME1'~TAL- (Conjunto ln~trumentcl ENSEMBLE de Stuttgort) RAINER KOELBLE, violin WERNER TAUBE, violoncelo ALBRECHT GüRSCHING, oboe RUDOLF DENNEMARCK, p1ono PR OGRAMA J. S. BACH Sonata o tres en sol moyor. Sonat:> paro v1oloncelo y piano en lo moyor. Op. 69. Cuart~to L. V, BEETHOVEN ALBRECHT GüRSCHING paro oboe, violín, violoncelo y piano. 11 Sonata paro v1olín y p1onc en sol moyor. K. V. 379 . Tres Romanzas paro p1ono y oboe, op 94. W. A. MOZART Cuarteto poro oboe, víolín, víoloncelo y piano ( 1947) B. MARTINU R. SCHUMANN Exclusivomente socios Orfe6 Català Entrada única: 1O ptos. Lunes, I O de enero 1966, o los 19.30 PALAC/0 DE LA MÚSfCA ./1---- desde pequeñitos saben que... DA NON E es el verdadero yoghourt ANTONI ROS MARBA La noticia ha aido dlfundlda ampliamente: Antoni Ros Marbà ha qanado. tras durísimas oposiclones, el primer puesto de director de la Orquesta Sinfónica de la Radio Televisión Española. Ha sido un trlunfo merecido y ha siqnilicado un eslabón muy importante en la ascendente carrera de este loven director barcelonés. El pasado día 8 de dlciembre, el público musical de nueslra ciudad le tributó un c<Ílido homenalo con motivo del conderto que dirlqÍa en el Palau. con Ja Orquesta Sinfónlca y la pianista Carleta Garrlqa. El presidenta de Juvontudes Musicales. entidad que ha proporcionado a Ros Marbà diversas oportunidades de demostrar au valioso temperamento. le ofreció el homenaie de adhesión de todos los aficionados a la música. Ros Marbà puede contar con la admiración y entusiasmo de los Warmónicos barceloneses. Antoni Ros Marbà. nacido en Barcelona hace 28 años, estudió en el Conservatorio Superior Municipal de MÚSica de nuestra ciudad con los maeslros Dotras Vila {piano). Joan Masslà (música de ccÍmara). Joaquín Zamacoia (teoria. contrapunto y composición) y Eduard Toldrà (dlrección de orquesta). Durante la temporada 1960-1962 realizó una larqa toumée por Amórica. Posteriormente trabaió en la Academia Chiqiana de Siena slquiendo el curso de dirección de orquesta que dÏriqe Serqiu Celebidache. Ha dado en primera audición en Barcelona qran cantidad de obraa contempor<Íneaa. Participó en el I Festl•al Internacional de Música dlrlqiendo la primera audiclón en Barcelona del Canto a la Tierra, de Mahler. En el marco del slqulente FeaUval diriqió la Ópera cómica d e Toldrà El Giravolt do rnaiq. Ha partiCÍpado en el cursillo de dlrección de orquesta de Jean Martlnon en Dusaeldorf, en el que c¡anó el primer premio. y ha c¡anado también un qran premio del Disco por su qrabación de la Maledicció del Comte A rnau, de Toldrà. de quien es uno de loa m<Ís capacitades intérpretes actualea. Su labor en el campo discoqró:fico es muy importante. Ha dado unas versiones muy interesantes del Pierrot Lunaire, de Schonberq, en Barcelona y otras ciudades españolas. Ultimamente intervinc con CJran éxito en el In Festival de Música. noticiasy. comentar1os SCHOLA CAXTORUM U'\1\ ERSITA- RL\.-Par·' el ¡mmer conciet·to conmemorath·o de !.U fundnción, hace \·einticiuco :uios. la Schola Cantorum Universitaria Bardnouensis tuYo la fcliz idea de rcproclucu· fit'lmente el programa de su presentación oficial, dcdit-ando así un acto de hou1enajc a la memorin de su llustre primer director, el ma<'Stro A . Pérez Moyn. Ba.io la dirección del maestro Emcst Cercera, que esta al frente dc la Schola desclc hace dieciséis años, el <onckrto eclebrudo en el Paraninfo de la l-niversidacl, obtuvo uu alto nivel artístico. S u fundador, el Dr. Cirac, puso de relieve la tenacidad que ha hccho posible su contiuuidad y suhrayó la gran labor de divulgación de la •mlC>ntiea música que t·ealiza deutro dd amhit-ntc univcrsitario. Fueron interprctadas, entn· otras, obrns de Yictoria, Palcstrina, Mo;r,nrt, Dowland, Pén•z Moya r Millet. Dh·<·t·sos orfeom·s Y corales barceionesas (Orfe<) Cat~llà, Orfeó Barcelonés, Cor Madrigal, Capdla Clàssi<•a Polifònica, entre ott·ns) sc adhiricron a este acto. del Xordcstt>, oft·c<.:i!Í 11 sus oycntt·s, el Ju. nes clíu l ;j, un ex h·aorclinario toncicrto del 01·feó Catul:'t, lOil un programn dcdicad,J íntc,grmncnte a obras del lll:ll'stro ~lort·ra, nuedro gloricso t'Oillpositor, del que st• <:Oli· memora e;.te año c·l n•ntl•n¡¡¡·io de su nncimiento. En este co1wierlo figuralmn sus ol>t·as m{¡, :;ignificati vas. niÏrlnclosa e in lc! igtntemente selec<.ionadas por c·l maeslro Lluís Maria Millet • .v que \'llll des<ll· <·I <'lllllo rcligi()>.o, pas:mdo por la nwlodíu populur .1' el poc:rua cm·al, hasta las bdins .\' emolhas sm·damt' que tanta fama dit·t·on al macslro Mon·ra. {.J¡·acias a la pot<·nda y alclln•e del Centro Emisor del Xonlt~slt·, cste c·onC'ierto ¡mrlo ser esc uchndo no >:ólo en nuestra palrin, sino por aquellos t'spllliolt·s que sc ctwnentran lejos de ella, y tmnbién por los extrnnjrros que, amante<; de nuestros m¡himos valore.-. espirituales, sit·nten n~rdaclt-ra aclmiraci6n por el Orfeó C:1talit .\' su ilustn· director. el maestro Luis :\faria ~lillet. (uEI Xotkiero e ·n iversal». I. unes. l :j de didembre de 19(j.~,) CO~CIERTO DE (;, SELl,ÉS RODÚ.De regreso dc una larga pcnnanenda en el extranjcro y radic·ada en Madt·id después de obtenet· el sc·gundo pucsto eu la Orquesta Sinfóniea dt· la R.T. V. española de reciente funclación, ha dado un rclcvante concierto en el Conse•·vatol'io Superior de Música del Liceo. la violoncelista G u ada! upe Sellés Rodó, esposa y discípula del que en vida fuc prcstigioso conccrlista .v d it·ector de orqucsta Gabrid Rodó. Colaboró en el <·itndo •·ccital, il1tegrado por sonatas dc Bach, B¡·nhms y Rachmani.noff, con su acostuml.ll'nda rwricia la pianista Mada Caneln. EL uORFEÚ CATAL.\, POR LAS ANTEXAS DEL CE:;\TRO E~HSOR DEL .'\ORDES1'E. - Radio Nacional de España en Barcelon:1, a trm·t-~ clt•l \entro Emisor < O~CIERTOS E~ EL REAL ClRCULO ARTfSTICO. - Durante cstc mes dt: di· demore el Real Cí•·ettlo Artíslico - que de un tiempo a esta pat·tc oftecc una gran la· bor en t'I C'ampo musical - organiza tres tonciertos que merccen especial utcnci6n: el primero dc cllos, celcbt·ado el día 11 de diciembre, en coln bol'llt'i.Ón t~on J uventude> Musicales, tuvo por intérpl'ctcs a Anna Ricci y Jordi Gil·tí, deulro cid ciclo tcPn· norama antológico de la canción en Europal>. La C'~mción en Gran Brclnñn fue ~I tema únieo de csla audidón que inclu1~ obras de compositores desdt• t'I siglo XVI has ta los wntemporúneos ( Rcrkelt•r, Irc· land, Britten, etc.). El día 16 tuvo efeeto igualmente un homenaje a Enric Morera, cou motivo del centenario de su nacimiento. Fm·ron in· lodel 1do ra, tcrprdudas únicamenll obras del compositor horuenajcado : Sonata pnra piano y violín, Cum·teto parn inslrumcntos de cuerda ,. al,.unas cauciones dc la serie Cançons de ;·arr;r, ton textos de .Jost·p M. de Sagarra. lnten inil·ron Manuel C:~lsina .r MMcelino Bayer, Yiolines: (;, Tarragó, \'iola; Santos Sagrera. \ ioloneclo; Burtolomé Bardagí. tenor y P. Vallribera, piano. El último conderto: t•orre!ipondicntc al presente n1es, otsta encomendado ui Quinteto dc Vicnto de Eartelona, 1 en el programa fi_guran obras de Beetho\'l!n, Gabriel Picrné \' Ricard Lamate de Grignon (<·on su ohr;1 f~nl(runcs) . !Il- la- ~lJE\'A YORK: TERESA BER(iA~ZA. -El pasaclo día 2!!, en d auditorio del Museo Metropolitano de 1\uc\'a York, la mezwsoprauo 'l\!resn Bl·•·g;mza clio un recital cie cauciones atolllpniirula al pinno por su marido, Félix Luvilla. Entre el cscogido 1·epertol'io para cste l'l'l'i tal, figura ban tl·es l'anciones de Xm ier· Monlsal\'atge. La crítica úe Nueva Yod{ ngot6 los acljetivos elol{iando la brillantfsimn aetuación de nuestm jovt'n cantante. El ci'Ítico de lie rald 'fribrme describe stt tH•tuat'ión en estos términos: cc ... una pun·za d<• tonalidad, una helleza ligern y c·ristnlinn de soprano meelia. una predsión total l'li las notas centrales, una finne agilidad \'Ot·ul y un centro extruorclinario dl' la Yoz, ('11 lm·gos, abrumadon~s. sohl'l'rogcclon·s pinnísimos que sc ahrían súhitanwnte a lns notas altas, con una absolutn igunldnd cic color ,. de dinamica en toclos los règist1·os. Los .heehos, sn musitaliclacl, 1-011 los qUl' hrillan; una superlntiva l'apncidad musical l' inteligente, un fraseo f'Xquisito, qlll' vn cic la belleza del ~onido n nn sentido músko-dramatico y a nua p1:escnl'ia solwrhia ,. njustnda a la mtí- .sirn)) VIE~A: t'OHO UI•: CAMARA DE PAMPLONA .-l~ste l'oro est!\ n•ulizando una ¡¡im por Ct>nll'Ol~u•·opa \' hn iniciado su actuación en Viena <~n la Mozurts:wl de la "Konzcrthaus». Después ~·egn h·:\ s us aduac·iont>s en 11\ll'\'l' l iuclacll•s alcmanas. El roneierto de Yit•na c~tah:t integrado exclnsivanwnte p< r m(tsica snern, form:mdo parte de un ciclo dt· múskn s1wra organizado por la • Wiener· 1\onscrthausgescllschafb•, y las obra•; t"jceutadas ct·nn ofidos de Scmana "anta dt' Tomús Lui.; el<' \'ic•t01·ia. El pú- blico acogió con entusiústiC'os aplausos la brillante actuadón del Coro de Cúmura de Pamplona, r la l·rítiea de los principales periódieos retouoció la e:.quisitcz musicul y la armonia dd conjunto dc estc l'oro que l'Oil tanto entusinsmo dirigc cll·sclc su funclación en 191-6. t'I macstro Luis ~lorondo. QCARTETTO BH.\JüfS DI HO:\lA. Xos llegau notidas dl· la bríllnnh• tournC:c realizada en Améri<·a del Xorte por l'I Cuarteto Brahrus, del que forman parle. <·omo es sabido, uuestros admirndos múskos barceloneses Montserrat y )far·~·nl Cervera. Tanto en los EE. {'l . eomo en el Canadtí los éxitos se han stteedido sin intenupción. Tenemo:; a la vista cl'Ílkns dc sn último coneierto en :\Iontrcal ~- nos ('Omphwcmos en n·aducir algún fragmento . Dic-e Le t·oir: <( r nos poeos rom pases in il'ialcs han sido :mficientes para tlarnos <·uenta dc que el Cuarteto Brahrns t's un11 agntpaeicín dc gran cla&e. Profunda musi<·alidad, conjunto perfecto, dejando n cada instrumento margen para sobresalir ~il·mpre que es nect•saric, sonoridad (':ílida .r refinudH, en resumen. todas las tualidades de un:1 g1·an forrnación se encuentt·:u1 en este ronjunto romano.» Y aún, al hablnr del Cuarteto en sol menor de Brahms, dicl' : "La ejecueión de esta obra quedara como unn de las ma~ bellas manifestaeioues musicales de Pro )fúsiea. La fu~il impetuosa del joven Bruhrus ha hallado aquí intérpretcs realmente dignos de In obn1." Di('e Pres11c : uEl Cuarteto Brahms posec las m:ís aclnlirables cualidarles que se pucdcn exigir al n'UÍs perfe~ to euarteto de l'Uerda : técnica resplandeciente. çolwsicín snper~cnsible y superin teli gen te, unidad dl' ¡>e usam ien to." Y mas adelantc: u Esta audición de músicr.. de camaru sc inscribl' en I re las lllll\'0I'CS experiencias muskales de los últi~os ,•einte años e iguala la calidad dl· los inolvitlables recitules dc Jnilli:ml (~unl'll•l y del Quatuot· Amadeus. •< Di ce M 011t1·eal Star: "La uPro ;\11úsica Sociel ,., ha traído a Montreal mut'hos ,gntpos. t~anH·rístiros de pt·imer· orclen .1' cierlamentc lt• hemos de ugradecer que nos haya dado Iu oportuni· el ad cle eseuehnr ui Cunrteto Bt·ahms•l. Y terminn didendo: cc El n·dtal fuc complctamente satisfactorio t'li toclo~ los sentido~ )' espernmos que t'I Cuarlcto Brahms Yol''era a ~fontreal a ofrctl'l'nos otra vclnrln de soherhia múska de cúmara.» ne- Paseo de Gracia, 126 - Tel. 227 0112 ARMONIOS PIANOS ORGANOS COLIN 0,98 mt A L TO: LARGO; 1,26ml ANCHO· 1 , 94m~ OCTAVAS: 7 0,97 mt. ALTO: LARGO: 1,17 mt. ANCHO· 0.49 mt. PIANILLO IMPORTACION OCTAVAS: 7 0,92 mt. ALTO: L A RGO: 1 , 28 mt. ANCHO 0,52 mt. CASA FUN D ADA EN 1880 pro musica ~ PROYECTOS PARA LA TEMPORADA 1965 -:66 Pro Música, en su deseo de reollzor proyectos coda vez mós ambiciosos, con el única propósito de ofrecer ol pública de Barcelona unes temporades que prestigien o nuestro Ciudad, ho decidida orgonizor, dentro de su temporada normal de conciertos, dos grondes ciclos de oudiciones con abono, boja lo denominoción de CONCIERTOS DE CUARESMA Y SEMANAS MUSICALES INTERNACIONALES DE BARCELONA. CONCIERTOS DE CUARESMA. Este cicle, con abono, tendrò lugor en el mes de morzo, y, duronte el mismo, se celebrorón 4 6 5 conciertos que serón los siguientes: En dos de elias actuoró como solista el gran pianista W. KEMPFF, y serón dirigides por el famosa SERGIU COMISSIONA. En elias se interpretorón los cinca conciertos de piano y orquesto de Beethoven. Se celebrorón dos oudiciones de lo PASióN SEGúN SAN MATEO, de J. S. Bach, dirigídos tombién por SERGIU COMISSIONA. Los solistes vocoles estorón encobezodos por el tenor LOUIS DEVOS, que interpretaré lc difícil porte del Evangelista, de lo cuol es uno de los més grandes intérpretes del mamento actual y ol que el pública de Barcelona tuvo ocosión de admirar en nuestro oudición de lo Posión según Son Juon. Volveró o Barcelona uno de los mós fabulosos contentes de orotorios, lo extroordinorio mezzo NORMA PROCTER. Tombién volveró el gran boja JULES BASTIN, que interpretaré las orios correspondien tes o su cuento. Es un honor poder a nunciar lo presentoción en nucstro ciudad de tres de los mejores contentes jóvenes octuoles: lo soprano ELl AMEL ING, el tenor SERGE MAURER y el gran barítona VICTOR CONRAD BRAUN, que contaré lo gran porte de Jesucristo. Lo porte coral carreró 'J corgo de los corales SANT JORDI, CAPILLA CLASICA y CHOR MADRIGAL, que tontos éxitos han conseguido en su yo extensa coloboroción con PRO MúS ICA. Precisomente por su magnífica coloboroción y por su gran colidod artística, el PATRONATO dedicaré uno de los oudiclones de lo Posión en homenoje a las tres Corales. homenoje que estomes segures mereceró el beneplócito de todo el pública de Barcelona. Es précticomente segura lo presentoción en Espoño, dentro de estos conciertos, del gran pianista ruso EMIL GILELS. SEMANAS MUSICALES INTERNACIONALES DE BARCELONA. Este cicle se desorrolloró entre los últimes díos de abril y primeres dE' moyo. r:onstoré, en princ1pio, de doce conciertos, todos elles de lo móximo categoria artística. En estos pnmeros semonos, se interpretaré el cicle completo de los Cuortetos de Beethoven por el extroordinorio «CUARTETO VEGH». Actuorón tombién el genial pianista ARTURO BENEDETTI MICHELANGELI y el famosa violimsto ARTHUR GRUMIAUX. Se esté gestionondo lo octuoción de un tercer intérprete de renombre mternocionol. Estos tres grondes solistes octuorón con uno de los me;ores orquestos europees dirigida por un gran director y, ol mismo tiempo, octuorón en un recital coda uno. concursos y festivales • Ili CONCCRSO DE CANT O FRANCISCO \"IÑAS. Después de la prueba final l·dd)l'mla en el Palacio de Iu Mítsica el pasaclo dia ll, t>l .hmulo del III Concurso de Canto Franrisco Viñus, emitió el siguientc t·esultaclo: Para can~ores: Primer Grnn Premio, ·J.O.OOO ptas., medalla conmemt•rati\'a dc plata dorada r escultura alegóride Barcelona, del Excmo. A)' untamiento. a l'iceule Surcliuero (España). Se¡zundo (; r ! ll Pn:mio, 30.000 ptas. y medalla conmemorati'a de pla tu. a 1'ajima Koi<·hi (.Ja. pón). Tercer Gran Premio, 20.000 ptas. y medalla t•onmt·morath·a de bronce, a Amin Feres (Brasil). t'n Pam cantatrices: Primer Gran Premio, 40.000 ptas y mednlla conmem01'ati\'a dc pili· ta clorada y nna escullura de Sant Jordi, patrón dc Cataluíia, obsequio de la Excmn. Diputadón tle Barcelona, a Eilw Katfmtna/.c¡ (Japón). Se¡zundo Gran Premio. 30.000 pesctas r medalla conmemorativa de plata, a fra ci',Jrés (Bélgica) . Tercer Gran Premio. 20.000 ptas. y medalla <'on memorativa de bronce, t•oncedido conjuntamente a Christe/ Pat:scldre (Alt>mania) y Du/c<• .l/.a Ortíu (Espaíia). Reprodu<'ció tle Plànol$ i FOTOCòPIES A L'INSTANT 3er. Recull Fotogràfi<' «LA RIBERA» (l'EBRE) SEMPRE LES DARRERES NOVETATS MUSICALS Comtal, 26- Teh,: 222.40.91. 221.51.35- BARCELONA-2 Para ca11Lores o cantatrices: Premio I undación .Fco. Viñas, 11! mejor intérprcte dc Wugncr: desierto. Premio Sr. Luis Portabella, al rnejot· intérprete de Schullcrl : desierto. Premio de 10.000 ptas., dd Instituta de Cultura Hispanita. al eonc.trsHnk hispnnoamel'icano mejor intérprete de la música española: f'errwmlo Lara ({'l11le). FESTIVAL BARROCO DE MONTAUBA~. Las li Jornudas Jnternacionales de Estudio del Barroco se cclcbnmin en 1966. Dentro d<>l ma1·co de esta segunda sesión estan previstos unos estudios especiales dedicados a los problemas que presenta el Tcntro Barroca, y muy pnrlieularmente la música de csle género. También teudnin una dedicación las artes plúsliens, In literatura en su totalidud y a la «Fi esta Barroca~> • en general. CONCURSO DE COMPOSICIÚN. El Concw·so de composición organizado por lu Federaci6n Internacional de J uvcntndes l\Iusicales hu sido dotndo con cinco mil dólares y 500 audiciones en todo el mundo. El mencionada Concurso ha sido convocada a escala nacional, de cada país miembro de la Federacióu, pal"l\ conC'Inir en una final intcrnncional que tendra Iu gar duru.nte el Congreso de lu F.I.J. M en Montreal, del 1G al 22 de julio de 1967, dentro del mart·o del Festival Mundial de la Exposici6n uni\ersal. }>ueden tomar parle en cste Com·urso todos los compositores de menos de cuarenta años de edad y que pertenezcan a países miembros de la Federación. Este concur~o esta reservado a obras de música de camara para ser interpretadas por un mÍlximo de cinco instrumentista&. La duración de la obra dcbera tcner un mínimo de diez minutos y UD maximo de veinte. Para IDfls detalles sobre estc Concw·so dirigirse a Juvcntudes Mnsicales de Frnnciu. 11, Avenue Delcassé. PAlliS VIII. Cierre de las ins • cripciones el 1.0 de enero dc 1!1613. El ¡mlltct· premiP del Ill Concurso Iutcrnacional de Arpa de Israel ha sido ,g-anado por la jovcn francesa de diccisidt· nños, Martine Géliot, entre MARTINE GÉLIOT. • veintinue,•e concursantes de doce países distintos. RL CONCURSO INTERNACIONAL DE CANTO DR IJERTOGENBOSCH (Holan· da) ha sido concedida a la jo\'('ll rumana I.orica Cot·te;r,, ('ontralto. El primer premio para hombres ,ha sido otorgado a Siep;muud Nimsgcrn, hnl'Ítono dc nacionalidnd aie- • mana. PARA AXt'~CJOS EX ESTA uGl'IA DE CO:\ClERTCJSn: DEPARTAMESTO DE PliBLTUJJAJJ DEL P•IL.ICTO DE L:l A Vives, r. Tcléfono 222 65 9·l MUS/C,l Barcclona-3 Editorial Aedos LLEGIU LES BIOGRAFIES EXCEPCIONALS DE DOS MúSICS ESTEL·LARS DE CATALUNYA Pau Casals per JOAN ALAVEDRA Una biografio apassionant sorgida de la convivència diària amb l'excels músic, a través de llargs anys. Molt iHustrada. 2.• edició Eduard Toldrà, . mUSIC , per MANUEL CAPDEVILA Un estudi campletissim de l'home i de l' artista a l'entorn de mig segle de Yida musical catalana. Extensos apèndixs informatius. Editorial Selecta ACABEN DE SORTIR LES ESPERADES OBRES COMPLETES de PRUDENCI BERTRANA en un sol Yolum de la Biblioteca Perenne Lo producció íntegra, per primera Yegada aplegada, d' un deia millors prosistes de Catalunya, i un dels narradors mós Yigorosos i genials de les nostres lletre.. Volum de 1.700 pògs. de poper bíblra especial, amb 16 lòmines en calcog ravat, relliga t en pell i or. Distribució: CASA DEL LLI BRE ACO~TECIMIE~TO E~ EL MU~DO DEL JAZZ Por primera vez en Espoño dos legendorios figures del panorama jazzístico mundial unidos en un mismo espectóculo sin precedentes ELLA FITZGERALD y DUKE ELLINGTON ELLA FITZGERALD y DUKE ELLINGTON se desplozan exprofeso a Barcelona para llevar o cabo estos dos ses•ones en el PALACIO DE LA MUSICA Domingo, 23 enero 1966, Seaiones de tarde y noche PALACIO DE LA MUSICA •• vida musical Liverpool. - La Orquesta Sinfónica de LiYerpool anuncia do~ prmomos estrenos: el de la Sinfonía Roma, df" Malcolm Lipkin. y un Concierto para Orque~­ ta, de William Mathias. Chicago. La Orqucsta Sinfónica de Chicago celebrara este itl\'ierno el 75 aniversario de s u fundación. Con tal motivo su tiLular. Jean Martinon, dirigira en diciembre el estreno mundial de su Sinfonía A lútud, v el dc• una ohra de Gunther Schuller. Yehudi Menuhin. El cf.lehre violinista Menuhin ha recibido una all:. distinción britanica, concretamente el título de caballero de la Ordett del lmpcrio Britanico, por su aportación a la cultura musical y su obra pedagógir.a. modelo df" altruismo y vocación. Myra H ass. ~ Ha fallecido en Londre:.-. su ciudad natal, la célebre pianista Myra Hess, a la edad de setenta y rinco aíios. Su última aparición en pública fnc en el aíio 1961, año en que actuó en el Royal Festival Hali. .Myra Jic,;s t~ra una de las grandes concerti::;tas mundialcs de piano. Durante su larga carrera artbtira rP.corrió todo el mundo, para dar a conocer las ohras pianística:; de los grandes compositores chisicos. romanticos y modcrnos. Durante la segunda guerra mundi:tl clio centenares de conciertos gamindose la popular admiración, al actuar incluso culodo sonaban las sirenas de alarma en lo~ días de los bombardeos en las cit~òade::. britanicas. ~ ------------------- - - - -- - ------1 Pierre Boulez. - Esle famoso compositor francés Lrabaja aclualmente en una obra para seis inslrumentos y batería titulada Marges y en un F,pitafio para Matsou, Basho (un poeta japonés) para tmos treinta instrumentistas. El Mesias, de Haendel ha sido interpretado en la Sala Pleyel. de Parí$: Lo interesante de la noticia es que este importantísimo oratorio :-t: ejccuta todos Iol> años en estas fechas, hajo la dirección de Edmund Pendleton. ABRIGO$ - CAPAS - ADORNOS I CONCURSO DE ESCAPARATES DEL SINDICATO NACIONAL DE LA PIEL PRIMER PREMIO ENCARGOS Y MEDIDAS CONFECCION PROPIA Fiestos de lo Merced 1964 MEDALLA DE BRONCE PEL. ETER I.A PIELES FINAS RONDA SAN PEDRO, 17 BARCELONA - 1O Teléfono 2 21 98 66 L'EDITORA DELS DISCOS CATALANS Avinguda José Antonio. 664. Telèfon 231 69 50 Barcelona NOU KlM Mañanes ARA A CANUDA, 26 I COM SEMPRE A VIA AUGUSTA, 103 ES OUI MUNTANYA ESCALADA ES PE LEO CAMPIN& PROVEIDOR HABITUAL DElS ESCOLTES ESTABLIMENT ADAPTAT A LA LINIA EUROPEA D'ESPECIALISTE S D'ESPORTS • gu1a ile conciertos DIA HORA CONCI ERTO OIClEMBRE Il.-. Lo& V.llanu~os a través dE'l mundo, por divE'rsas corales. Oir.: A. Colomer de! '8 IS Coral Sant Jordi. Oir.: Onol Martorell. L'ESQUITX •ConcNt d• Nadal• Orquesta dE' cóma·a <;oUsta~>. 22 7.2.:10 Asoc:iación de Cultura Musical. Rosario Granados, uoprauo Amelia SemperoMuñcn, pianista. :<6 18.15 Orloó Català. Tradlc:onal Concierto de Sant Esteve. Dlf.: Mtro. Llula M. ?.7 22.30 Asoc:iación pianista. 19 tlOtn• 'fO. d~ Dir.· Mllle~ Cultura MuSÏcal. Henryk Szorynq, vlollnlsla. Marlnus Plipee, EN ERO lll.IS Orfoó Català. Conclerto de canclones nav1deña• . Dir.: Mtro. Lluls M. GUfA DE CONCIERTOS DEL PALACIO DE LA MúSICA. Temporado 1965-66 19 de diciembre de 1965 Núm. 7. Edic-ión extroordinorio de 8.000 ejemplares. Editada por Polocio de lo Música • Depar~amento de Publicidad ---------- ¡este si es un flan! (y se hace en un dos-por-tres) ELABORAOO EN ESPAÑA POR Depósito le~nl Jl. 2H.I;s, 1'·•1< flan Royal! RIERA-MARSA,SA GIIÍFIC\ S IILIRISA, S. A. · MWe~ El secreto del hombre de hoy