El Pessebre de Ginebra; Tornant de Ginebra amb el mestre Enric Casals; Notícies Orfeó Català: El Pessebre a Ginebra; La música a Barcelona la vida de l'Orfeó Català ; Clausura del cicle: ; Conferències sobre el mestre Lluís Millet; L'Home, l'Artista, l'Obra per Lluís M. Millet Noticias y comentarios: L'Orfeó lleidatà, centenario Millet, Juventudes musicales; La música contemportània i el públic, per Manuel Valls; Actividades en el Palau temporada 1966-67; Concursos y festivales: Lyon, Gotinga, Praga; Vida musical; Discos: Música española; antigua vol. III; Guia de conciertos
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
2 (642] pesseb re'' de Ginebra Uno vegada més l'Orfeó Català, o proposta expresso de Pou Casals, ho interpretat els corals d' «EI Pessebre» (com o Assís, Florència, Tolosa de Llenguadoc, Prado ) . L'esdeveniment ho tingut per escenari el Victorio Hali, de Ginebra, dintre les sessions de lo conferència Pocem in terris. Com abans o l'ONU, lo paraula catalana (de Joan Alovedro), amb lo melodia de Pou Casals, ho servit dc missatge de lo Pou ol món, entre mig miler de representants dc totes les ideologies, religions i races. Amb l'orquestro Lomoureux, de París, i un elenc dc solistes (quasi tots intèrprets anteriors dc l'obro ) representatius tombé de lo convivència dels pobles (el tenor català Jaume Baró, el baríton grec Goorgcs Moutsios, el boix nord-americà de color William Worfield, lo soprano portorriquenyo Olga lglcsios i lo contralt anglesa Normo Procter) , l'Orfeó Català (qualificat d'exceHent en la rigorosa crítica de Lo Tribune de Genève), magníficament preparat pel mestre Lluís M." Millet i els seus coHoborodors J. Tomàs, A. Coboné i J. Lópes Esporbé, ho bolcat el seu entusiasme, lo seva disciplino conscient i el seu sentit de responsabilitat creadora ol servei de l'olta honor que li fou atorgada i de lo causo de lo pou que servia. No col dir que molts directius de l'Orfeó (amb el seu eficient i amatent president en funcions, Joan A. Maragall, al davant) acompanyaren l'expedició coral catalana, no sols en l'audició i en els assaigs, sinó en tot el periple complementari (turístic i cultural ) que fixarà aquestes dotes ginebrines entre Ics més remarcables dc fo història dc lo nostra entitat jubilar. Lo carta tramesa per Pou Casals ol secretori de f'orgonitsoció, M. Roosevelt, encornà verament el missatge del gran artista ol cerc:le, ton plural com ontològic:, del [6431 3 seu auditori. {(No podré estar amb vosaltres -deia-, però hi serò la meva música, menada pel meu germà Enric, i en aquesta comunió d'homes de bona voluntat d'arreu del món, prevaldrà el designi d'ofegar les conflagracions actuals i evitar les futures.n El nom de Joan XXIII, l'encíclica del qual (veritable codi de justícia i de relacions internacionals ) dóna títol a la convenció, era present (explícitament o tàcita ) en l'ànim dc tots. Però la veritable encarnació actualitzada del designi redemptor nadalenc e ra el poema El Pessebre, teixit de lo melodia (alhora popular catalana i sàviament inspirada ) que l'insigne creador de l'orquestra del seu nom establí per al text, verament ec11mènic i profè tic: d' Alavedra, també present, amb lo seva muller, a la memorable au~ic:ió. Quan el mestre Enric Casals abrac:à el mestre Llu ís M. M illet, i també Joan Ala vedra, entre els músics i els solistes, davant d ' uns oients tan nombrosos com escollits d'arreu del món, els orfeonistes ovac:ionats i els seus acompanyants barcelonins sentirem que la nostra espiritualitat, lo nostra música i la nostra llengua guanyaven un altaveu suprem, de ressonància universal, i que per o l'Orfeó Català era esc:rita .una pàgina literalment gloriosa. Extraiem del diari Le Suisse (sota lo signatura A. J.): << L'Or qaestra dels conc:erts Lomoureux, d'una manera remarcable, fou acompanyada d'un cor q~e ja el voldria ben tornar a sentir abans del seu retorn o Barcelona; ton ver és que vaig romandre esborronat per lo qualitat de l'Orfeó Català. Hom pot ben felic:itar el seUI mestre Lluís M. Milleh>. Transcriurem en francès lo resto del comentari: <CC'est ò la souplesse des voix autant qu'à leur couleur et leurs possibilités expressives que ce choeur doit d'avoir donné ò ses ínterprétatians une présence et un oliant qui relançoient un intérêt que fe c:arac:tère composite de c:et orotoire ovoit tendenc:e à relócher. n L'Orfeó Català, de nou, amb els matisos vibrants, delicats, precisos, emotius, suaus, cadenciosos, esclatans, unívocs, ho estat instrument d'unitat intencional, de germanor pacífica activa i de bellesa artística melòdica, en una avinentesa com poques en puguin heure les millors corals de tots els pobles. És per aques ta exceHènc:io superior europea que el mestre Casals indic:à l'Orfeó per a l'audició de Pocem rn terris, i creiem que cantaires, directors i directius han pogut ésser testimonis de l' adhesió qualificada d'un auditori d e chotx o un missatge que, en verb i melodia nostradíssims, haurà consagrat, no sols un designi c:oHectiu de pau, sinó també l'aptitud d'una tradició musical i literària insuperablement nostres, per a c:amunicor-lo o tothom. I tant de ba que el Mtstert que sols sabien els Mags, hagi deixat d ' ésser-ho, ol món sencer, com uno revelació orfeònica nostra, després d'aquesta presència antològica ginebrina de les veus vives que durant tres quarts de segle la dinastia Millet ha dirigit 4 [644) 0 Catalunya! TORNANT DE GINEBRA, AMB EL MESTRE ENRIC CASALS El mestre Enric Casals estava content. Dl- riem, flnfl I tot, que s'havia rejovenit, després dels assaigs I de l'audició d'El Pessebre, del seu germà Pau Casals, amb lletra de Joan Alaredra. En l'avió qu<> ens dula a Barcelona, ens mostrà una carta històrica, datada a Puerto Rico. El me.stre Pau Casals expressava la seva rfcança temorosa de no poder dirigir personalment la seva obra a Ginebra, en l'assemblea de Pacem tn Terris. El Dr. Sanjurjo (nom del cirurgià nord-americà Que assumí la Intervenció dc Pau Ca.<>als), donava excel:lents referències de l'estat de salut del mestre; però desaconsellava professionalment el viatge !l'actuació. «En BQuestes circumstàncies, escrivia l'autor musical d'El Pessebre, al seu germà Enric. ningú slnó tu pets suplir-mea ; Enric Casals, en efecte, hn preparat les audicions, sobretot en la part orquestral d'El Pessebre. arreu del món : com ara mateix, n París, amb la Filhm'Dlònlca dels Concorts Lamoureux. que éa la que ha actuat a Olncbra. DeRprés dels assaigs, I de l'única audició gtnt brln11. el mestre Enric CASals recobra tot d'una el seu afable posat natural. tan ple alhora de simplicitat 1 de bonhomia com de !1dellsslma memòria I de cultura musical nodridisllima. Ningú no u faria els setanta-cloc any¡; Que té. Mirat de pertll, la semblança amb el ~lU ln~igne germà és encara més accentuada quo dl' front. De front té un nura que ens recorda ol notari Faus. ex-degà dels de catalunya. Ptrò el Que té de més atractiu el mestre Enric Ca&Rl~ és la conversa : ttuelx sempre lnteres5ant. amenitzada d'anècdotes Importants, conttd<!S. però. amb una. total manca de vanitat. Més llvlat de cara als altres (sobretot. és clar. dt- Pnu Casals. i també dc Joan Alavedra) que \Crs ell :natcix. LI demanem pels seus records d'El Pessebre. f.ns remarca. precisament. els de Budapest. L'entu~II\Smu popular per la !lgura de Pau oasals nssol! alll d~talls èpics. Desfilaren, per gairebé lttcrahnent venerar-lo, centenars de milers de persone,; : Infants de Ics escoles, formacions cultural<; 1 artistiQUe3, masses espontànies d'admiradors En!'lc casal!' hi féu amistats directes. d•• 11'; que desemboQuen a la confidència. En Pnrln Pntendrit; perquè en ell la tendresa humana, la vocació d'intimisme recíproc, és ostenSible. Només \L'> cal trucar a la porta del seu tor t>•·oplct perquè us l'obri de seguida... Un detall l'havia especialment commogut. Després dels assaigs i de l'audició, cadascun dels executants de ta formació Lamoureux li demanà de signar-I! el programa. Aquesta soHicttud, espontània I deferent alhora, justament en l'absència del dlrector previst del concert (Pau Casals. autor de la partitura) resultava més colpidor per al germà substitut. Era com una mena de plebiscit consecutiu, falaguer i ms81trant. Bé s'ho mereixia el director d'El Pessebre ginebrí, que tant hem aplaudit com a compositor (ell recorda somrient les seves sardanes. sovint comentades pel seu gran amic, el mestre Morera. que es digué, com ell, Enric) t com a executant (primer violi de l'orquestra Pau Casals, al seu temps). Extreu de la seva serviette la partitura d'El Pessebre Que ha estat, a penes dos dies ab!lns, sota la seve. batuta. Mirem el gros volum, ple d'acotacions (per a nosaltres. cabaUstlques). En la. primera pàgina té recollida la carta del seu germà Pau, escrita amb un pols magn!flc, un estU català perfecte, una jovial serenitat alliçonadora, encomanadissa. l una. caHigra!la segura. harmoniosa, clara, com la seva música mateixa. Enric Casals ens conta que en dur-lo al qulròf:J.n, el cirurgià li demanà sl estava temorós. -No 1 -contestà Pau Casals-. Això rai! El Que fa patir és t ocar un concert 1 No en<; estranya, doncs, que també patis el germà suplent. abans i durant el concert del Victorla Hall. Enric casals sembla un llicenciat universitari Que acaba de passar. 1 de guanyar, un doctorat ditlcll. Ara, al nostre costat (mentre l'hostessa va dient-nos en tres Idiomes que sobrevolem Marsella¡ el mestre Casals sembla un estudiant QUe deixa les aules per anar de vacances. !Init dignament el curs. En aquest cAS. les vacances són ta famllla que l'espera a l'aeroport de la seva recobrada Barcelona. Però amb un peu, I una mà (la que !a voleiar l'aire de tantes latituds, provisionalment, i també -com ara a Ginebra-, definitivament) a punt d'empényer de nou altres horlzons, coceguts o Inèdits... Aquesta mà que ara ens acomiada. amicalment, com acompassant el ritme del seu lnteHigent somriure. entre Irònic I beatífic : un somriure Que té ben bé l'expressió ineQuívoca 1 Immortal de la del germà gran; de Pau casals, missatger slm!ònic de la Pau al Món ... OOTAVISALTOR [6451 5 ORFEO CATALA • L'Orfeó Català ha interpretat El Pessebre, dc Pau Casals, el proppassat. dia :!0 <k maig, ':11 Victoria Hali de Ginebra. L'audició forma>a part dels actes dc In IT Conferència Facem in Terris. Dissortadament, Pau Ca'ials, convalescent. encara d'una delicada int~­ \'encjó quirúrgica, no pogué traslladar-sc a Ginebra per a dirigir la seva obra. El snhltit.uí el seu germà Enric Casals ; sola la seva direcció - i amb la part.icipnri{• tlt· l'Orqtt~· tra Lamonrcux tlc Parfs i els solistes Olga Iglésias, soprano; ~orma Proctcr, conlr.dl. Jaume Baró, tenor; Ccorgc Moulsios, baríton, i William Warficld, baix-, l'Orfeó C.. talà ha assolit uu èxit i ncoueix.cmcut unànimes en la interpretació dc l'oratori. El Jlll· blic, integrat. pels congressistes de la confer·ència Pncem i·n Terris, entre els quals [i¡¡c· raveu personalitats mundials 01 ordre a la consecució de la pau, tributà a EL l'essl'l111, al director i nls intèrprets, una favorabilíssima acollida. Ens plau dc reproduir alguns comentaris que Ja premsa dc Ginebra hn dedicat a El Pessebre i n l'actuació <k l'Orfeó Català : «... C'est s ou frère Enric Casals qui le remplaçait au pupitre, e t l'on pal bleo vlte se re ndre compte qu'il s'agissait d ' un chef a u métler silr et connais sant à food cette partitioo. Et puis l 'ensemble réuni pour la circonstance ~tall vraiment exceptionnel puisqu'il s ' agissalt de I'Orchestre Lamoureux de Pari5. de l'Orfeó Català, de Barcelone, et des quatre eolistes Olga I g leslas, sopraot; Norma Procter, contralto; Jaume Baró, tenor; George 1\l~utslos, baryton; Wl~ llam Warfleld, basse.» «Journal de Genève» « ... Essentlt:llement mélodique, cette partition réserve cependaot ci et la épisodes qui font appel aux ressources totales de l'excelleot choeur «Orfeó CI talà» de Barcelone et de l'orch estre ...» «La Trlbune d c Geni:ve» « ... L'Orcbestre des concerts Lamoureux, dans une forme remarquable, a1 compagnait un choeur que je voudrais bien, pour ma part, réentendre avanl son reto ur à Barcelone, tant il est vrai que je reste con.f ondu rar la q de l'Orfeó Català. On peut féliciter son chef Lluís M." Millet. C'est à la so•· plesstl des voix nutant qu'à Icor couleur et leurs possibilités expressives ce choeur dolt d 'avoi r donné à ses interventions une présence et uu ailant qal relançaient un Jntérêt que le caractère composite de cet oratorlo avalt te• dance à relïacher.» 6 [6461 La mú s ica a B a rce lon a la vida de l'Orfeó C a t a là Clausura del cicle: ConferèncieS sobre el mestre LI u (s Mi li et L 'H O ME, L 'ART ISTA , L 'OBR A PF.R LLUÍS \I.. \hLLI>"T L'última de 1 ·s conferències sobre el mestre Llufs Millet - que tancava, a la vegada, el cicle La música a Barcelona i l.a vida de l'Orfeó Catalt\ - anà a càrrec de Lluís l\1.• ~lillet. Sota el tema L'home, l'artista, l'obra, Llufs M.• Millet glossà, amb paraula emocionada, alguns aspcch•s de la vida i l'obra del seu progenitor, el passat dia 19 dc maig. Els coneixements direclissims i indelebles del tema a tractar, units a Ja possessió d'extensos i valuosfssims testimonis escrits de Lluís Millct, haurien donat, en voler expressar-los en tota l'extensió, una durada cxc<·~siva dc In lliçó; motiu pd qual el conf, renciant, bé que resumint e-:dcuso~ períodes en àmplies síntesis, comentà la figura de Lluís Millet fins als quaranta anys, data que coincideix amb un fet important en la seva obra : la inanguradó del Palau cle la Música Catalana. Ln infantesa de Lluís .Millct al Masnou fou evocada per mitjà dels afmtts inèdits escrits arran de les arribades del pare del bio~afial a la casa paira P.rocedent dels viatges a Amèrica. Féu esmeat dels pnmers contactes que Mtllet tingué amb la cançó popular; del providencial trasllat de la familia a Barcelona i dc l'amistat - tan important! - amb Sebastià Farnés. Comentà ds seus successius passos : dependent a can Guàrdia i les concL-xenccs que hi féu (Alió, Vidiella, Albéniz), duxehlc del Conservatori. Amb paraules del mateix Uufs Millet, l'ambient musical barceloní de l'època restà fidelment esbossat. Hemarcà el conferenciant la importància d;: la coneixença amb Amadeu Vives, I 'amic fn tim dc Llu ls J\1 illct. Amb documents dc primera mà, destacà les primeres actuacions de ~fillet com a pianista al Teatre Principal i com a director del cor La Lira de Sant Cugat del Vallès. I/actuació al Cafè Inglès fou posada cu relleu en els seus clctalls més interessants, mitjançant el comentari del contracte entre 11illcl i l'cmptcsari. Especial importància en la vida del futur fundador de l'Orfeó, tingué la viu~uda de cors estrangers a l'Exposició Universal de 1888. Diversos fragments acl carnEt dc notes, escrit als vint-i-quatre anys, revelen el seu estat psicològic i els inicis de la seva carrera de compositor. Es reflri a la gènesi i expansió de les Catala11esqucs i f:gloga. En forma extensa 1 detallada, Lluís l\-1." Millet evocà la fundació dc l'Orfeó Català i els primers passos dc l'entitat. Sovint els seus comentaris no eren sinó lectura de notes del carnet íntim de Lluís .Millet. El cristianisme conscient del mestre, la seva profundíssima vida inkrior foren comentats a través d'escollides mostres epistolars. Entre totes, cap dc tan intensa i punyent com l'escrita a la mort de la seva esposa, Dolors ]\lillet, l'any 1907. Segui pas per pas la creixent influència d... l mestre, en l'àmbit musical i també en el lilcmri (intervencions com a mantenidor i president als Jocs Florals, amistat. amb Torras i Rages, etc.). Comentà, finalment, els darrers esdeveniments del període temporal que estudiava, especialment d fet transcendental de la inauguració del Palau de la Música Catalana. Lluís M." Millet acabà In seva conferènda glossant el final dc l'escrit del mestre sobre La cançó popular catalana, en el qual simbolitzn la cançó de L.T dama d'A rag6 com a idc:al dc la nostra música. Les referències continues als escrits inèdits de Lluís Millet i les mostres que en féu conèixer, són un nou estímul a desitjar la preparació immediata dels treballs en vistes a l'edició de les obres completes del fundador de l'Orfeó. 8 (648] VINT-I-CINQUÈ ANIVERSARI de l'ORFEÓ LAUDATE (1942 -1967) AUDICIÓ COMMEMO RATIVA programa integrat per les obres que més vegades han estat interpretades durant aquests XXV anys AUTORS: RAMEAU,BAC H,HANDEL,MO ZART,BEETHOVEN, SCHNEIDER, BAYNO}J, 1-HLLET, ~!COLAU, :MORERA, SERRA, P:eREZ :MOYA, ALTISENT, COH1 GRAU, COLOMER. Director ANGEL COLOMER DEL ROMERO Dissabte, 17 de juny del 1967 - nit, 10.30 PALAU DE LA MÚ S I CA CA TALANA SEGONA AUDICIÓ COMMEMORATIVA 22 de novembre del 1967 (festivitat de Saula Cecília) NOVENA SIMFONIA de BEETHOVEN [649] 9 noticiasy. comentar1os FÉLIX l\IILLET I 1\IAIUSTANY. - En la parroquia dc Santa ?\faria de Sants '" organizado por los Antics Fejocistes de Sants, se han celebrado piadosos sufragios por el eterno descanso de Fèlix }.fillet. La memoria del que fuc presidente de la Federació de Jon~s Cristians de Catalunya se mantiene Yiva entre quienes con él colaboraron. onFEó LLEIDATÀ. - El Orfeó Lleidatà, una de las agrupacioncs corales que mas actividad vicne dcsarrollando, ha dado a conocer la convocatoria de los Cursos Intcrnacionales de Dirccción Coral y del de Guitarra y Vihuel~, que se celebraran durante el tncs de agosto. La IV edición del Curso Intcmacional de Dirección Coral, cuya dirección técnica correspoude a la organización internacional cA coem joie», alcanza ya uu grado de plena madurez. Es dc destacar el prestigioso cuadro de profesorcs que en él intervendra : Geneviève Labaume, profesora de Música de París v dirn·torn de coro en Orsay-Neully; Jèan Trincal, profcsor de la Escueta Xormal dc Instructores de Poitiers y director del grupo coral de la clase de musicologia para ta música antígua ; Jean-Paul Von Ellcr, especialista en vocalización y emisión dc voz como, asimismo, director dc la Coral de la Universidad de Estrasburgo: Oriol Martontl, ·dcepresidente de la •Fédération Européenne de Jeunes Chorales• y director de ta Coral Sant Jordi ; Leopold Massó, fundador de la Coral cAnhcs Escolans dc l\Ioutserrab y director de la Coral Cantiga ; y Lluis Virgili, fundador de los Cursos Internacionales de Lérida, director del Orfeó Lleidatà y miembro dc la cFéclération Européenne de Jeunes Chorales•. El Curso Internacional de Guitarra y Vih ucla, que se celebrara del 2 al 20 de agosto, ha sido puesto, como en lRs anteriores convocatorias, bajo la dirección del eminente guitarrista, pedagogo y musicólogo Emilio Pujol. ANTONI nos MAnBÀ. - En acto intimo celebrado en el Conscrvatorio Municipal de i\fúsica tomó posesióu dc su cargo de. director de la nueva Orquesta de Barcelona, el maestro Antoni Ros :Marbà. En sincero dialogo con los pcriodistas Ros Marb:\ expuso las principales directrices de su futura actuación al frentc de la Orqucsta. 10 [650] CONSEnVATOIHO l\IUNICIPAL DE ~1(1. SICA. - Juan Guinjoan, critico y com~ sitor, ha proksado en el Conscrvatorio )[u. nicipal de Música un ciclo sobre música (()11. temporanea. CENTENAIHO .!\ULLET. - Los orfe<~nes y entidades corales calalauas ,·an suman. dose a los actos conmemorativos del cent, nario del nacimiento del n1acstro Lluls :\-fillet. El Orfeó Balaguerí ofr~ci6 el )1311· do día 14 de mayo un memorable conciert4 de homenajc a Lluís Millet. El día 11 tl¡! actual mc.s dc junio, y en su local social, el Orfeó Gracienc tributara, asimismo, hi} menaje al fundador del Orfeó Català. Sin perjuicio dc estos actos indh·idua!es, van per.filandose ya los últimos detalles de Ja gran concentración de Orfeoncs dc toda e . taluña, que tendra lugar en el Pueblo E;. pañol de Monljuich el domingo día IR d1 junio. IUVENTUDES MUSICALES. - Premi~ J\fusicales temporada l!>Oil-Hl67. Han sid<1 dados a conocer los premios otorgados oo: Juventudes Musicales de Madrid. Son 1~ siguientes : A) Premio a la mejor comt» sici6n nacional estre-nada : cM:úsica di cimara•, de CAR).IELO A. BER:\'AOIJ (por unanimiclad) ; B) Premio a la mejcr composición cxtranjera estrenada : rlmprovisations and SymphoniEs•, de PETER SCHAT (Holanda) (por mayoria) ; accé,it cFlashes», dc LUC FERRA RI (Francia) (p:x mayoría) ; C) Premio a la mcjor interpreta· ción nacional: A~:\'A RTCCI (mezzo-sopnno), por s u concicrto en d Atcnco el e Madri (por mayoria); Premio Especiat: AXTOXIO BACIERO (pianista), por su labor con la música de Antonio de Cabez6n (por unaní· midad); D) Premio a la mejor interpretació~ extranjfra : QUINTETO DE YTENTO Ilf LA SUDWESTFUXK (Alemania), por s~ conciertos en el Instiluto Nacional de Prc· visión y Colegio Alem{m (por mayorlal, Premio Especial: NADTA BOULANGF.R (Franci a), por la especial si~nificaci6n de su conderto al frcntc dc la Orquesta Sinf6mcs ). Coros de la R.T.V.E. (por unanimidaò· E) Premio a la mejor labor musical dc pt'l· sona o entidad no estatal : T)1STITUTil ALEMAN (por unanimidad) ; Pruuio Es· pecial : HELGA DREWSE"\' (por unani· midad) ; F) Premio a la mcjor labor crl· tica : Desierto (por uuanimidad). LA MÚSICA CONTEMPORÀNIA I EL PÚBLIC p er Manuel Valls ( Llib res a l'ab ast, 46 - Edicions 6 2, Barcelona, 1967) No és gaire freqüent que els artistes e; plantegin d'uno manera efectiva i adreçant-se ol públic lector els problemes de l'ort o què es d:!diquen. Semblo que els poetes són donats o ferho, en convt, els músics es mostren avars de llurs especulacions. Certament, l'haro actual presento per o tots els artistes unes circumstàncies prou semblants, les quals es concreten en lo plasmació materialitzada de les creacions i o substituir l'expansió finco embellida, per uno manifestació de llurs sentiments tol com els veuen, o com els surten. Si aquest resum pot ésser vàlid per a la p::lesio, i fins per o lo pintura, resulto mol t més dlfíctl d'aplicar- lo o lo música, on les dificultats de l'autor es compliquen amb la necessitat de coHaboroctó -executants- ' aquesta amb l'e <igèneta dels atents. En Manuel Valls ho presentat, doncs, el resum corresponent a lo mústco e1 aquest volum d'actualttat palpitant, perquè la crls1 que acusen les arts hi apareix molt porticJioritzodo. Hom pot dir que ensems que minva lo capacitat i lo necessitat d'expressió lírica, augmento lo possibilitat de creació í reproducció dels sons per procediments mecànics; i o lo vegada ho nascut uno aplicació pràctica i interessada de la música que es poso ol servei d'altres arts, que també són mecànics procediments d'expressió, el cinema i lo ròdia, i llurs derivacions, amb utilttats ben diverses. El comentarista en sent uno viva inquietud, i el seu llibre hauria de servir per o comuntcor-lo o d'altres. En els autors, uno expressió menys artísttco -menys finco- cerco d'expressar-se amb •ntents d'aprofitament tècntc; més aviat provatures per o un reduït nombre d'iniciats: el gran públtc no s'hi sent verítoblement atret. En canvi, el comentarista constato que aquest públic també minva i tem que els concerts, amb l'executant autèntic, no pugui esdevenir una meno de sesstons de museu, com els museus mateixos, espo1ats i omb poca concu rrència. L'amic Valls ho volgut mostrar lo seva posició expectant com o músic, compositor i crític, en coordinar en aquest vo'um alguns dels seus escrits publicats en el curs de quatre anys. Els lectors hobítuo!s de la Guio Musical jo en devien haver llegit alguns, sobretot els que formen l'opuscle Música i Societat i el més recent d' El prodig iós món de lo música . D'altra banda han llegit, du rant aquest curs, els seus pòrtics o lo nostra publicació, que no fon sinó confirmar amb lo realitat de coda setmana les observacions apuntades. Pu1x que també ho assenyalat uns motius d'esperanço, dertvats de lo penetració mecànica de lo mústco a les llors, sobretot sí es veia ajudada per un veritob!e reforç cultural (l'escolo, la ròdia, lo televisió, etc.), ens agradaria que des dels mateixos pòrtics pogués assenyalar si es produeixen avenços o Barcelona, i en aquesta cosa on de seguida es reflectiran. Per OtXÒ recomanem lo lectura d'oquest llibre ols músics, ols literats i o tots els qui s'interessen per l'evolució de l'ort dels sons, t on paroHelo o les altres arts. O. CARDONA [651 1 11 actividades en el palau Temporada 1966-67 ORQUESTAS. - Sinf6níco de Barcelona { 12); Municipal de Barcelona (8); Wiener Tonkunstler Orchester (3); Sinf6nico de lo R.T.V. Espoñolo (3); Orquesto Nocional {2); Orquesto Filorm6nico de Bayer, Conjunto Instrumental Conservotorio Municipal de Música ( 1) • BAN DAS. -Municipal de Barcelona ( 5). COBLAS. - Barcelona, Popular, Barcelonina { 1). DIRECTORES.- Rafael Ferrer, Antoni Ros Morbò (7); J. Pich, J. M. Franco Gil (6); Ll¡.¡ís M.a Mill et ( 4) ; Heinz Wollberg, Enric Rib6, Sergiu Comissiono, Louis de Froment, Rafael Frühbeck (2); Gunther Theuring, René Leibowitz, Georg Fischer, Enrlque Gorda Asensio, lgor Morkevitch, Erich Kroock, Renoto Fosono, Rudolf Boumgortner, Hans van Bendo, Antonio de Almeido, Hans Stoldmoir, Karl Munchinger, Anton Guodogno, Pepito Setiés { I ) . 12 [6521 COROS. - Orfeó Cotolò {7); Coral St. Jordi, Coral Garbí {'6); Wiener Jeunesse Chor, Cor Madrigal {3) ; Capella Clàssica Pol1fònico Orfeó Loudote (2); Orfeó Manresà, Orfté Atlàntida, Orfeó Enric Morera, Orfeó Gra. cienc, Conjunt Vocal Conservatori { 1) ; otros caros ( 10). DIRECTORES DE CORO.- Francesc Llongueres (6); Angel Colomer del Romero (4 ) Lluís M.• Millet, Oriol Martorell (3); M.' Teresa Giménez {2); Manuel Cabera, A. Pé· rez Simó, Anna M.• Angelet, Moria Mercè Argüelles, Elisenda Climent, Joana Reolp, Isabel Caballé, Mercè Fiol, Morfo Martorell Montserrat Solonic, Eulàlia Oboch, Jordi Co· sols, Adelino Martí ( l ) . SOLISTA$ INSTRUMENTALES Piano.- Angel Soler ( 12); Corlos Sontos (8); Josep M.• Colom (5); Roso Sabater, Jordi Giró ( 4) ¡ Rosolyn Tureck, Bruna Gel· ber, Jorg Demus, Paul Boduro-Skodo, Anna M.• Pinto (2); Carme Vilà, Joochim Volk· monn, Rafael Orozco, Tamas Vasory, Sofia Puche, Vlodimir Ashkenazy, Artur Rubinstein, José Tordesillas, Anna M.• Albors, Enrique Arias, Aido Ciccolini, Robert Cosadesus, Colin Tilney, Jocqueline Eymor, Suzonne Lessner, Fronz F. Eichberger, Jacques Rouv1er, Franco Angeleri ( I ) . Violin. -Gonçal Comelles, Jaume Francesch ¡7); Xavier Turull, Xavier Montes ( 6); José Luis Garcia Asensio, Nathan Milstein, Christion Ferros, Henryk Szeryng, Rosa Gorda Faria de Tolosa, Rainer Kaelble, Helmut Salomon, Frieder Pacher, Cesare Ferroresi, G•ovonni Guglielmo, Angelo Stefonoto, J. M. Alpiste, Johonnes Bruning, Wolter Prystonskl, Sylvie Gozeou, Anne Claude Villors, Edith Volckoert (I ) . Violonc:elo.- Josep Trotta, André Navarro, Giocinto Coromio, Esther Nyffenegger (I ) . Viola.- Klous Oieter Bachmonn, José Cososus (1). Violo de gamba. Vihuela. - Jorge Savall ( I ) . Laura Almerich ( 6) . Oboc.- Domingo Segú (6); Werner Schulz, Rudi Wolff (I). Flauta.-Solvodor Gratocós (7); Jeon Soldon, Karl Bernhord Sebon (I ) . Arpa.- M." Luiso lbóñez Poniello (I ) . Guitarra.- J. L. Lopótegui Garcia, Narcisa Yepes (I). (7); Héctor Trompeta.- Jai me Espigolé (I). INSTRUMENTISTAS ACOMPAÑANTES Clavicémbalo.- Moria Conelo (2); Montserrat Torrent ( I ) . SOLIST AS VOCAL ES Sopranos. - M." Dolors Aldea ( 6); Frances- ca Colloo, Sòn1o Albolodejo ( 4) ; Gerlinde Lorenz, Eiko Kotonosoko, Ursula Buckel (3); lrmgord Seefried, Hellen Donath, Anc M.a Higueros, Montserrat Caballé (2); Gisele Bobillier, M." Carmen Busta'f!ante, Francina Gíronés, Teresa Stich-Randall, María Muro, Isabel Aragón, M.• Teresa Llorens, Carme Segarra de R1ba, Cecília Fondevila (I ) . Contraltos.- Anna R1cci (6); Meriel Dickinson, Normo Procter (2); Teresa Berganzo, Montserrat Martorell, Ria Bollen (I). Tenores.- Ferran Gimeno (7); Georg Jelden, John M1tchinson, Goietò Renom (3), Peter Baillie, Anton Dermato, Nigel Rogers, Josep Forcs té ( I ) . Barítonos.- Joaquim Proubasta (6); Thomas Hemsley, Josef Helmuth Ettl, Dirk Schortemeler, Francesc Chico, Josep López Esperbé (I). Bojos. - Frederick Guthrie (3); Keith Engen, Hans Strohbouer ( 2); Llorenç Sontondreu (I). OR QUESTAS DE CAMA RA. -Orques ta de eómara (Barcelona) ( 4) ; Festival Strings de Lucerno, Orquesto de Cómara de Berlín, Orquesta de Cómora de Munich, Orquesta de Cómara de Stuttgart, Solistes de Tübingen, I Virtuosi d1 Ramo, Orquesta de Cómara de Acordeones de Barcelona ( 1 ) . Piano.- Míguel Zonetti (4); J. M.• Roma (2); Tosso Jonopoulo, M ... Teresa Gimé- CONJUNTOS DE CAMARA.- Conjunta de Cómara (Barcelona) (7) ; Cuorteto Brohms nez, Erik Werbo, Félix Lovillo, Moria CaneJo, Jordi Giró, Angel Soler, Montserrat Soler de Colomer ( 1) • (2); Anglian Chomber Saloist, Quinteto de viento de la emisora del Sudoeste de Alemania, Trio de Roma, Kehr Trio, The New York Organo.- J. M. Roma, Ricard Cabré (I). Brass Quintet (I), Otros conjuntes (5). [6531 Resumen de las actividades celebradas en el PA L A U I TEMPORADA 1966-67 CONCIERTOS SINFONICOS Orquesto solo )) y p1ono y violin » » y violoncelo . )) y conto 3 Bonda. 3 )) )) 7 3 I 3 y p1ono . y coro 17 5 CONCIERTOS SINFONICO- CORALES 13 CONCIERTOS DE CAMARA Orquesto de cómoro Conjunto de cómoro . 12 12 CONCIERTOS CORALES 24 19 RECITALES Piano. Conto y p1ono . V1olin y piano . Guitarra Violin. 12 5 1 2 1 21 OTRAS ACTIVIDADES Jazz . 13 Conc;6 cotolono . Actos y conciertos d1versos Teotro Films. 5 45 9 lO 82 181 concursos y festivales LYON. - Del13 de junio al6 dc julio tcndr{t luJ.{ar el 22 Festival de Arlc Dramñtko y Lírico. Destacau las siguientes manifestaciones musicalcs : Junio. DIM 13 y 14, en el Gran Teatro Romano de Fourvière, cLos paladines•, 6pcra-ballc~, de J. P. Ramcau; <llas 20 y 21, en el Patio Noble del Ayuntamicnto, la Orquesta RadioSinfóuica de Berlin, dirigida por Lorin ~faazel i dias 21, 22 .r 23, en el Gran Tcatro Romano de Fourvière, BaUet Sodélico dc XoYosibirsk; dia 27, Orquesta Filarmónica de Lyon i dia 28, en la Sala Molière, Concurso Interna· donal dc Jmpr0\·isac16n para 6rgano y piano; dia 29, Studio Der Fruhen ~fusik llc Munich. Julio. Dins 3 y 6, en el Gran Tealro Romano dc Fo\11'vièrc, eLas \Valkyrias•, de R. Wagmr ; dia ií, en la Opera de Lyon, David Oistrakh v Svjatoslav Richtcr. Para inforul~;s ": SL•cretaría del Festival, Ayuntnmicnto dc Lyon. Sindicato de Iniciativas, Place Bdlecour. I GOTINGA. - Del 1 al 6 de julio sc· \'clcbrara cu csb ciudad el Festival IIacndcl dc csle af10. Su punto culminanlc es la primera reprLsenlación dc la 6pcra «Flavio•, obra escrita en 17:.m y no n•pr<..ooscntacla dcsde eutonces. La dirección musical de la cprcmièrc•, d 2 dc julio, en el Deutsches TheatL·r, corrcrú a cargo de Günther Wcisscnborn. I nUHR. - La cuenca industrial del Ruhr celebra sus Festivales de cste nño del 7 de junio al 30 de julio. Intcr\'cndran en la parte musical, la Filannónica dL BerUn, bajo la dirección de Jolm Barbirolli, qne ofrecera obras clc Herlim., l\·Icndelssohn y Brabms i l;t agrupación de música de cimara dc la Sinfónica de Boston y la Orquesta Sinf6nica de Westfalia. • LtiUDA. - El circulo de Bellas Artc~ <lc Lérida ha dado a conocer las bases rltl TI Premio de música para sardana~ •J u li:fm Carhuncli•. El certamen prelende buscar una sanlana para cobla tl~: once inslrumentos y pued:;n tomar parle todos los compmdtorcs residentes en España, tlebicnclo presentar cada C011eursantc nua sola t•omposición que ba de ser inédita. El jnrado estara integrado por Juan Altisent, José García, Juau Picb Santasusana, Pcdro Vallribaa ,. Roman Sol. El Jurado designan\ pre-çiamentc las tres obras que obtengan mayor puntuación, las cuales scran intcrprdmlas públicamente el 24 dc septicmbrc. El premio, que esta dotado con diez mil pesdas, sera entregado el primcro de octubre. • PRAGA. - Del 4 al 10 de octubre tendra ht..,ar el Festival Internacional cle la S.IS.r.c. El Jurado de la Sociedacl InternaciOtlal dc l\I ús ica Coutemporanea, formado por los compositores Henrv Dutilleux, \'ittorio Fellegara, Ton be Lc~uw, Otmar )lacha y Yoritsune ha dccidido los programas a interpretar. En ](J!; mismos, la música e~­ pañola esta representada por dos compositores : Crislóbal Halffter con su cSinfonia para tres grupos iustrumentales• y Luis dc Pahlo con dniciativas~ • ESTRASBUnoo. -El Fo..stival Internacional dc )1úsica \'iene celebrandosc desde el dia 2 de junio ; se clausurara el 18 delmismo mes. El programa completo de esta manifcslación artística f s ~1 siguient~.: : nla 3, recital d.e piano por Claudio Arrnu ; clía ·1, Concterto por la orquesta de Camara Paul Kuentz, con la participación dc Nicanor Zabaleta ; ella 9, Cuartelo Smctana ; dia 10, Concierlo por el conjunto instrumental .\ndrét• Colson, en el patio del Castillo des Rct· han i dia lfí, estreno de una obra dc música contemporanea, dirección, Charles Bruck i día 16, recital de canto por Gérard Souzay ; día 18, Concierto a cargo de la Orqucsta Xacional de la O.R.T.F., dirigida por Charles )!uuch. Diumenge dia 18 de ¡uny de 1967 CENTENARI LLUÍS MILLET APLEC DELS ORFEON S DE CATALUNYA Moltes entitats corals catalanes han anat commemorant, individualment i en llurs localitats, el centenari de la naixença de Llufs Millet, president i fundador de l'antiga Germanor dels Orfeons de Catalunya i «Pare» de tots ells. Però totes aquestes entitats no en tenien prou amb llurs celebracions particulars i, ara, sota el patrocini i la direcció de la <<Revista dels Orfeons de Catalunya», preparen un gran Aplec per poder-se reunir tots i convlw·e una diada de cordial germanor i d'afirmació dels Ideals pels quals va maldar i lluitar Llufs Millet. Tots els cantaires de Catalunya, agrupats en el record 1 en l'homenatge al mestre Mlllet, demostraran llur vitalitat. actual i reviuran aquelles vibrants jornades d'altres temps. L'Aplec, anunciat, per al pròxim diumenge dia 18 de juny, se celebrarà a Barcelona, en el recinte de Montjuïc, i serà clausurat amb un gran concert públic a la plaça Major del Poble Espanyol. Al mati, i al mateix lloc, hi haurà una missa a les 10 h. Al migdia, un dinar de germanor. El concert sc celebrarà a les cinc de la tarda, i el seu programa estarà integrat per les més populars obres corals de Llufs Millet. Immediatament després del concert, hi haurà una ballada de sardanes. Fèlix Mlllet, que tant va treballar per l'obra. dels Orfeons de Catalunya, poc abans de morir va escriure: <ci en aquest Aplec 110 hi hauria de faltar ni un sol dels orfeons de catalunya ; ens hi haw·iem de retrobar tots, cantaires 1 mestres, que en aquest retrobament consistiria el millor homenatge, el que ell més haul'la estimat.» B ibliografia L luís A1illet En la GUIA MUSICAL núm. 20/ 21 , extraordinària amb motiu del centenari del mestre Lluís Millet, hom inserí una bibliografia musical i literària del fundador de l' Orfeó Català. Dificultats tècniques d' última hora impediren que fos publicada ínte• grament, en tota la seva extensió. Ha estat editada, recentment, una separata que conté ta bibliografia completa. E ls interessats a posseir· la poden dirigir-se a I'Administració del Palau de la 1\lúsica. 16 [656) / PREM[ Ll jUIS J\tliLLET Ofert a un estudi sobre la 1núsica a Catalunya Convocat el 23 d'abril de 1967, en commemoració del Centenari de la Naixença del mestre Lluís 1fillet i Pagès, serà adjudicat el 23 d'abril de 1968. L'import del premi, dotat per l'Orfeó Català, és de 25.000 pessetes, i és ofert «al millor treball d'inv~stigació sobre qualsevol aspecte del moviment musical a les terres catalanes en els segles XIX i XX». Si el premi no s'adjudica, podran concedir-se un o més accèssits. Les obres que aspiraran al premi hauran d'és~r inèdites, redactades en català i signades per l'autor ; s'hauran de presentar escrites a màquina. No podran premiar -se obres ja premiades en concursos anteriors o subvencionades per l'Institut. Farà l'adjudicació l'Institut d'Estudis Catalans, a proposta d'una ponè11cia de cinc membres, dos dels quals seran designats per l'Orfeó Català, dos més per l'Institut i un altre per la Societat Catalana d'Estudis Històrics (fi li al de l'Institut). Les obres premiades quedaran de propietat de l'Orfeó Català, el qual reserva a l'Institut el dret d'edició. L'Institut no s'obliga a retornar els treballs no premiats que no hauran estat recollits dins els sis mesos següents a la data d'adjudicació del premi. Les obres aspirants al premi hauran d'ésser trameses per correu certificat a la Secretaria General de l'Institut (Apartat 1146, Barcelona), o bé presentades a l'Orfeó Catal~ (Amadeu Vives, 1, Barcelona), o a les Edicions Spes (Passeig dc Gràcia, 42, àtic, Barcelona), abans del 31 de gener de 1968. ~e I I • Una col·lecció discogràfica, única ol món, qu e t o rd o d'hora heu de tenir. e Gran Premi del Disc Català 1966. PAU CASALS . . . és uno de les més lloables tosques que podi o emprendre, avui d1o, uno caso discogràfica cotolono ... mereix tato l'ajudo que des de qualsevol angle se li pugui prestor ... FERRAN SOLDEVILA ... hem de saludar omb lo més ol to joia l'aparició d'uno obro com l'ANTOLOGIA HISTòRICA DE LA MúSICA CATALANA ... JOSEP FAULi ... heus ací, doncs, els màxims sobresortints de l'any: o) Edigsa ho començat l'edició de l'ANTOLOGIA HISTÒRICA DE LA MúSICA CATALANA ... XAVIER MONTSALVATGE ... miciotivo d'indubtable importància artística, que mereix l'ajudo de tots els interessats o fomentar lo difusió dels nostres genuïns valors culturals .. • • • Podeu demanar informació o subscriure-us ol vostre proveïdor hobrtuol o, directament, o Edigsa: Avdo. J. Antonio, 654, tel. 232 35 01. L'èxrt definitiu de l'ANTOLOGIA HISTÒRICA DE LA MúSICA CATALANA depèn del seu nombre de subscriptors. L' ANTOLOGIA HISTòRICA DE LA MÚSICA CATALANA espero i necessito lo vostra sub~cripció. I 11 I I vida musical I 1\lOSCú. - Igor mios Lenin. .\loïssci ~ ,· figura entre los artist:ts laureados con la conccsión dc: lo~ Pn.:- I ~Iich el Bc.:roff ha ganado en el Fcsti\"al de Royan el primer Gra ml l'rix Oli\'Íer-Mcssiaen. Este concurso obliga a los jóvenes pianistas a considerar la músit·a contemporanea como parle intcgrantc dc su Yida y de su arte. Invitandolos a preparar un programa de diez obrns entre las cualcs las mas antiguas son de Debussy y Ravel, sc prepara una gencraci6n dc uucvos intérprctcs que habníu asimilado pcrfcctamentc el nueYn lenguaje musical. I BERLlN. - Eu la .Filarmonfa dc Berlín dirigi6 Herberl vou Karajan por primera \':z los cGurre-J.iedcn dc Arnold Scl1onberg, obra de juventud del gran rompo....,ilor para ~olo¡;, coro y orquesta. I ACA D ÉMI E D U DI SQUE FRANÇA.IS. -La cAcadémie du disque {rançais• ha concc- ROY AN. uido un gran premio a Ja grabaci6n dc la obra completa dc piano a cuatro manos dc Claude Debussy en la intcrpn:tadón <k Alfons y Aloy:; Kontarsky, publicada cu Ja editorial dc discos \\'ergo dc Baden-Baden. El disco figura eu la serie dc estudio dc ~lúsica Nueva dc la editorial Wergo, que en los 25 títulos basta ahora puhlica<lo~ da una idea rcpn·sentativa dc la músic.1 contemporauea. I El Instituto Internacional de ~Iúsica dc Darmstaclt org-aniza Jo,; curintcrnacionalcs dc vacacioncs dc .\lúsica nueva lk cste año del 22 dl· agosto al a dl· scptiembrc. Para los cur~os y confaencias se ha coutratado a \\ïtold Lutoslawski. Karlhcinz Stockhauscn, Gottrricd :\Iichael Konig, Gyorgy Ligeti y otros compositon·,; curopcos. D.\Rl\IST ADT. ~os I BERLtN. - - En Ja Filarmon!a dc llc.:rlín dirigi6 el compositor Wolfgang Fortn ~ r el estroto de la cantata r\"crrà la :\forte•, para soprano, tenor, baritono, çoro y orqucsla, dl Aribert Rcimann. I BAOEN·BADEN. I HAMBU HGO . En el centro de un concicrto de la serie eLa mHX<l obra» c.:stu\'o «li canto cnropco•, <lc Luigo Nono, para soprano, coutralto, tenor, coro .r orqu sta. F.l concierlo fuc dirigido por el director italiano Claudio Ahb<~do. I 1\t.\.GUNCI A.- IIa tcnido Jugar en esta ciudad el estreno de las ópcras l'11 un nclo .'\ausiena• ,. • Dic Raucrnhocltzeil•, el el compositor Hermann Reuttcr. • PARt S. - ·Ou concicrto dc ta serie cars tinYa 67• de Radio lladut-Hadcn ofn·ció trc~ cstrcnos: cSi~ma•, para gran orquesta, del yugoslavo h·o :\lal,c; cl>ialog-hi•, para Yioliu y orqucsta, del pt>laco Augustyn Bloch. y el séptimo cCnncicrlo parn orquesta•, del italiano Goffrcclo l'ctrn~si. Tras una pcno:;a cnknncdad. ha fallecido en el Hospital .\111u·il·ano <k "\;'eully, cu Pnrl~. el prestigiosa director de orquesta belga, André Cluytens. [659) 19 •SUPREMO DANONE DE CHOCOLATE Dellcioso como un bombón ij mucho més digestiva. • SUPREMO DANONE DE CAR AMELO Exqulallo como una goloslna u mucho m6s allmenticio. 20 {660] discos MUSICA ESPAÑOLA ANTIGUA Vol. 111 ANNA RICCI, mezzo-soprano Rosa Balcells, arpa f ANNA I~ fC( ,J \tUSII:\ ESI'\\UU ÜTICU\ Carlos Santos, clave Montserrat Torrent, órgano BEUER 17. 093 En el núm.tro 7 de GUIA MUSICAL del prusente cJrso comentóbomos ur. d.sco de música aspanola ~t'qua editada por Beiter. Era el prlmero d9 un::r pequeña sene ontolog1ca d1.1 música onliqua interpretada por Anno Ricci. Ahora nos ha llJgodo ol tercer vo!umen, que conhrmo nuestros deseos êlè conllnuidad on una empresa que oplaud:mos,pòr' el mtaréa musical y musicológico y por lo volen Ío de su publ:cución. Porque su· ponemos que seró to!ulmente onliccmerc•ol. dodos 103 ooradÈ>rishcas de: mercado d1scoq:óf:co en nues!ro país. Anna, Rtccl demuestra una vez mós I'J p~rbc:a as:mllac•Ón a un llpo de música que ·e~a e: e ev1dentemento un'l <·.spectal1zac1Ón. Ella b sab;d¡, salvar los pel.9ros de uno monotonia c;ue contrasta con la sens•btlidaò actual. Su voz, rcbus a. grave, se adapta gracies a su calldad.. eJ:ú,ón y musicahdad a una escritura aparente· men ~ fócil. pe:o plagada de auténticas dif!cu!tades. b crp:n .c1ón de ea te d1sco comcide con la noticia de la concesión por parta do Juventudes Musicoles dij Madnd (temporada 66-67) del premio a lo me· la! interpretaclén nacional a Anna R1cci. Esta re· compansu se basa en el conclerto dado por Anna R.c~. en el Ateneo d-a Madrid (22.2.67), acompoñoda por Anqel Soler. Dada la programoción d~: oqual conc1erlo, con~.nuomos creyendo en el ménto que supone p~Ha nuestro. contante lo inter· Pretactón de escuelos y eshlos ton diversos, su· !leracios &!empre: con la móxímo colilicac•Ón. :0 groboctón que comontumos ccntione bós•ca· meate obras del s,qlo XVI. y uno muestra de uno ÓpS>ra del s1glo XVII, sobre texto de Colderón de la Barco: Celos aun del aire matan. Sobre Gsto últ.ma ob:o, Belter inserto un certero comentartv en !a balsa del disco: •La música df' Celes aun del aire malan se caracterizo p:>r 5l3r ajeno ol espíritu polilónloo (conservada sólo en breves ccuatros•) y con marcodas inclinaciones armóni· cas. s;endo la influencia itol':ona bien vis1ble. Lo obra nos ha llegada en forma de roc;tados (no exislen arias. prelud1os. etc.) con el continuo. Estcho sida resuelto con el mlsmo espÍ:¡Iu que h:1 guiada la edicíón de los obros contenidos en oste d sco. De Juan Hidalgo, su autor, poca mós saoo· mos Sl no que en 1662 e.:;crlb.ó los ilustrac1ones musicale:; de cPs1qu!s y Cupido• y los de •Ni amor se hbro de amor•. Parece q~e mur:ó en 1688. Ccn su obro se cierra un ciclo brlllontístmo. ciclo al que no hemos podido aportar ;a producción po:tentosa de Correo de Arauxo, Tomós de Santa Mo:b, Cabezón, Per<lZO. etc., ya que estos auto· res se ciñeron - o pot lo menes a sí nos han lle· gade sus obros o nosotros- estrlctamonta a la música para tecla. Nombres gloriosos IodaR elles y desconocidos; pera o nuestro tiHmpo, cuyo sen· sibilidad es tan aHn a la de la odod Media y principies del Renacimlenlo, te cabo el honor dr· irlas descubriendo y, junta con su publ!coción, lr· las amando.• Belter, Anna Riccl y la colaboración s1empro acertodo de Carles Santes, Montserrat Tcrrent y Rosa Balcells han loqrodo este descubnmiento para el d1sco y la posibihdod de saboreor esta bellísima mueslra musicaL - A. S. L661l 21 • gu1a ile conciertos - - - - - - - FECHA LOCAL ~---- CONCIERTO JUNIO 10 sób. Palau 22 .30 h Concierto con motivo del 75 oniversorio de lo fundoción del Coleg•o lo Salle de Gracio. Anna M. 4 Pinto, piano. Guillem d'Efok, Guillermina Motto, M " Amèlia Pedrerol. Orieó Grocienc. D1r.: Mtre. A. Pérez Simó. Obros de Millet, Manén, Vives, Cabesón, Cererals, Josly, Spenser, Raimon i Morera. 11 dom. 18 h. Palau Coral lnmoculodo Corozón de María. Dir.: Angel Colomer d el Romero, Bonda Rítmica Infantil. Dir.: M. Morta Voldés-Gorcio Solis. Tuno Estudiantil. Dir.: Sr. Secundina Merino Ramera. Conjunto Orquestol e Instrumental. Acompañamientos al piano y al órgono: Montserrat Soler de Colomer. (Colegio lnmoculodo Corozón de María.) 17 sób. Palau 22.30 h . Orfeó loudote. Dir.: Angel Colomer del Ramera. Obres de Ramcau, Bach, Hoendel, Mosort, Beethoven, Schneider, Boynon, Millet, Nicolau, Morera, Serro, Péres Moyo, Altisent, Cohí Grau y Colomer. (25 on•· versen o fundoción Orfeó loudote.) 18 dom. Pueblc Aplec d'Orfeons de Catalunya en homenatge a lluís Millet. Espoñol 19 lun. Circulo J M. Alpiste, violin. Angel Soler, piano. Obros de Corelli, Beethoven, 22.30 h. Artística Brahms, Debussy. ( Juventudes Musicoles-Reol Circulo Art1stico.) 22 ¡uev. Palau Festival de ballet. Clausuro del curso 1966-67. Juan Magriñ6 . 22.30 h 23 viern. I Palau Clausura curso 1966-67 Écoles Françaises de Barcelona GUIA MUSICAL Temporada 1966-67 - 10 ¡un•o 1967. Núm. 25. Edición de 4.000 ejemplores. Editodo par Palau de la Música Catalana. ----- NOTA IMPORTANTE: lo redocc•ón de GUIA MUSICAL pubhcoró en esta sección lo noticro dr todos los conciertos que se celebren en Barcelona. Rogomos o los orgon1zadores el .mvlo de progro· mos y cuontos noticies creen irwteresontes paro su inserción en estos póginos. 22 i6621 No p1do un vermouth pido un MARTINI Percíbíró entonces el sobar incomparable que le ofrccc esta ormon•oso mezclo dc vi nos de colídod y plantes oromóticos seleccionodos que en el tronscurso de vorios generociones ho afirmada su mundial prestigio. Pidolo "On the rocks" [6631 23 120 millones de hombres en mas de 50 paises usan los famosos productos Floïd En el mundo enlero, el hombre elegante recurre a los mejores productos, tant o para su satislacción personal como por la impresión que desea causar de hombre impecable. FLOfD, tan conocido por su acreditado AFTER-SHAVE, ideal para después del aleitado, ha creado ademas la mejor serie que existe de perfumeria para caballero. La base cientolica unoda a los mejores componentes naturales garantiza la calodad ~e los productos FLOTO. ofler-shave lollon foam aller &ha ve spray eleclrlt pre-•h••• follon eleclric pre ·shava •pray loam •havong·cream spray Uo:I)Ósito 1(11&1: 8. 18.!1(1~-ID~ hatr lonlc Iol•~• halr·hx & spr¡y cologne Ior mill deodo.,nl·spm lollel·soap ' / LLUIS JVJlLLET I PAGES (1867 - 1941 ) BIBlJOGRAFIA IIa estat n•lativameut fàcil d'establir la bibliografia de l'obra 111usical del mestre Millet, bé que la dataci6 dels originalS~ presenti alguns problemes, motiu pel qual considerem oportú deixar aquest aspecte concret e1t espera de més amplis treballs de compulsaci6. L'obra lite1"ària, ett ca11vi, a causa de la seva dispersi6, en gran part, en diaris i programes, ha estat més diffcil d'obtenir. Volem i11dicar amb això que 110 considerem completa la bibliografia que en donem. Ilan estat presos com a base els articles publicats a la Revista .Musical Catalana, i al volwn Pel Nostre Ideal. Resta, encara, la comprovaci6 meticulosa dels escrits publicats en diversos periòdics i revistes. A questa separata, completa la bibliografia donada en L' edioi6 de GUIA MUSI CAL número 20/21, extraordinària amb motiu del centenari del mestre Millct. Dificultats tècniques d'última hora impediren la seva total in51erci6 com estava previst. Barcelona, juny del 1967 3 OBB~S ~11 USICALS CO B \LS ~O HELIGIOSES EL CANT DE LA SENYERA Cor mixt. Himne de l'Orfeó Català. Poesia de Joan Maragall. Reducció de piano pel mestre Joan Salvat. Publicat per la «Unió ~Iusical Espanyola». Madrid. LA NOSTRA BANDERA Cor a l'uníson. Poesia de Joan Mara¡¡all. ELS FADRINETS DE SANT BOI Cançó popular catalana harmonitzada per a cor d'homes. Reducció per a piano pel mestre Joan Salvat. Publicada per «Iberia Musicab (Plantada. Alegret i Ros>, Canuda, 45. Barcelona. HIMNE DELS NOIS Cor de nois amb acompanyament d'orgue o piano. Poesia de Francesc Matheu. Publicat per la «Unió Musical Espanyola». Madrid. Barcelona. EL PASTORET Id. que l'anterior. HIMNE DE L'ESCOLA DE SANT JORDI Cor de nois amb acompanyament de piano. Poesia. de Joaquim Ruyra. EL CANT DELS OCELLS Cançó popular catalana harmonitzada per a soprano solista i cor d':homes. Reducció per a piano pel mestre Joan Salvat. Publicada per «Iberia Musical». LA DAMA D'ARAGó Cançó popular catalana harmonitzada per a cor mixt. Publicada en la conferència del mestre: «De la Cançó popular catalana». EL COMTE ARNAU Id. <¡11:? l'anterior. JOVENiVOLA Cor d'bornes. Poesia pròpia. Publicada per «Musicografia Wagner». Pere IV. 263. i Glòries. 233. Barcelona. CAP AL TARD Cor d'homes. Poesia pròpia. CORAL A bo::a closa. Cor d'homes. CANÇó DE PASQUA FLORIDA Cor de nois amb acompanyament de piano Obra pòstuma. Poesia de M. Valls Martí. EL NOSTRE CANT Himne de l'Escolania de Sant Felip Neri, de Barcelona. Cor de nois amb acompanyament. Poesia del P. Jaume Garcia Estragués, C. O. NOMBRE DE SUMAR. ELS MESOS Melodies escolars publicades en el «Cançoner Escdlar català» de F . Flos Calcat. 'l"ip. «L'Avenç». Barcelona. ELS SEGADORS Cançó popular catalana harmomtzo.da per a cor mixt. Publicat per «Música iHustradall. Aragó. 313. Barcelona. I MUSIC.\ RELIGIOSA CANTS ESPIRITUALS PER A úS DEL POBLE Cl.a sèrie) Poesies del P. Lluís M.• de Valls, c. O. 1. Himne a Sant Felip NC'l'Ï. 2, Jesuset. 3, Via Cruels. 4, A Jesús Ressuscitat. 5, Jesús als cristians. 6, Pregària a Jesús. '7, Aconsolem Jesús. 8. Lloances al Santissim Sagrament. 9. Estació al Santíssim. 10, Pregària a Maria. 11. Les fineses de Maria. 12. A la verge dels Dolors. 13, A Maria. 14. Els Novíssims. 15, Món, dimoni i carn. 16, La resignació. 1'7. Espanya suplicant 18, La pregària del jOvent. 19. Al cel blau. 20. Som germans. 21, Glòria a Déu. Publicats a Barcelona per «L'Oratoti Parvo de Sa.'1t Felip Neri». en 1912·1915. Llibreria «La Hormlga de Oroll. Barcelona. 5 CANTS ESPIRITUALS PER A úS DEL POBLE (2. sèrie) Poesies del P. Jaume Garcia Es tragues. c. o. 1. Goigs a llaor de Sant Felip Neri. 2. Crist venç. 3. A Maria, Verge Potent. 4. Salm de Penediment. 5, A Ja Mare de Déu de la Divina Providència. 6, A Maria, Verge Clement. 7, A Jesús Amor. 8, Lloat sigui Déu (càntic a.ntiblasfem). 9, A Santa Teresa de l'Infant Jesús. 10. Mare de Déu del Roser. 11, Goigs a llaor de Santa Teresa de l'Infant Jesús. 12, A Maria, Verge fidel. 13, La túnica 14, Pregària a la Mare de Déu del Carme. 15, Bon Jesús Eucaristia. Publicats en edició d'homenatge amb motiu del LX aniversari de l'Orfeó Català. Impremta Seix i Barral. Barcelona. GLORIA LAUS Motet a tres veus mixtes i fagot per al Diumenge de Rams. Publicat per la Casa Joan Ayné (Fernando VII. 53. Barcelona). SALVE REGINA Cor uníson i orgue. Publicat per la Revista de Música religiosa <<La Petite Maitrise», Place St. Sulpice, 6. París. Maig 1913 (núm. 15). SALVE «REGINA CATALONIAE» A tres veus mixtes alternades amb Ja melodia ~regoriana. CANTICUM AMORIS Motet pels Seminaristes, cor dc nois a tres veus, alternant amb cor unisonal d'homes. Publicat per la Revista «La Petite Maitrlse». París. Gener 1925 (n.o 140). O SALUTARIS A una veu i acompanyament d'orgue o harmònium. TANTUM ERGO A dues veus amb acompanyament d'orgue. Publicat per \fi «CoHecció de Música Religiosa». Fcl'l'er & Climent e Hijos, San Pablo, 20. Barcelona. TRES «Dli:U VOS SALVE» Melodies sense acompanyament. PARE NOSTRE A una veu i orgue. 6 STELLA MARIS Per a tres veus blanques. cor a l'uníson 1 orgue. o per a tres veus blanques. tenor ro. lista i cor d'homes. Poesia original, FASSIO SECONDUM JOANNEM. de VIctòria Transcripció per a tres veus d'home. GLòRIA Per a una Missa a tres veus mixtes. APunts. KYRIE I BENEDICTUS (Apunts.) Veus mixtes. PUER NATUS. ADESTE FIDELES Melodies gregorianes harmonitzades ~r a una veu i acompanyament d'orgue i hannònium. GOIGS DE NOSTRA SENYORA DE U MERCÈ Unfson amb acompanyament d'orgue > harmònium. Poesia de Mn. Jacint Verdaguer. Publicats per l'autor i grayats per A. Bolleau. Edició de la melodia sola pel «Centre de Ntra. Sra. de la Mercè». 1925. GOIGS DE SANT RA.MON NONAT Uníson amb acompanyament d'orgue o har· mònium. Poesia de Mn. Ramon Corbell2. PVl'e., Canonge de Vic. Expressament per cantar-se a la Capella de Coma de Llop. par· ròquia d'Albió, a prop del Balneari de Vallfogona de Riucorb. Editats per l'«Estampena del Sagrat Oor», en Ja Casa «Hereus de Vda. Pla». GOIGS A LA MARE DE DÉU DEL CAR· ME Uníson l acompanyament d'orgue o har· mònium. Publicats per la «Revista Pal· roquial de Música Sagrada». de BarccJor~ Juliol de 1928. GOIGS A LLAOR DE LA IMMACULADA CONCEPCió DE MARIA Uníson i acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia de J. Mas Casanovas. Publicali per la Revista esmentada abans. Desembrt 1930. Hi ha una altra edició popular de :S melodia sola. GOIGS A LA CONCEPCió IM.'\IACULAD! DE MARIA «QUE ES CANTEN A LA CA· PELLA DEL MAS TORTADÉS. PARRòQUIA DE CASTANYADELL-VIC Uníson i acompanyament d'orgue o ha~ .. nium. Poesia dc Mn. .Marià Serra Esturí. pvre. J.. GOIGS A SANTA EULALIA Uníson i orgue. ~ GOIGS A SANT VICEÇ Uníson i orgue o harmònium. s. GOIGS A SANT PERE APOSTOL Uníson i orgue o harmònium. Publicats a la cRevista Parroquial de MU.sica Sagrada», JWl~·. 1928. GOIGS A SANT JOSEP Uníson i orgue o harmònium. GOIGS A LA SANTíSSIMA TRINITAT l A LA SAGRADA FA.l\HLIA Uníson i orgue o harmònium. GOIGS A LA MARE DE DÉU DE MONTSERRAT, PATRONA I CONSELLERA DELS «POMELLS DE JOVENTUT)) Uníson i acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia de Magí Valls Marti, glossant la Visita Esphitual del Dr. Torras i Bages. Publicats per l:l. lmprento. Altés. Litografia i impressió de música de Joaquim Mora. Aragó, 217. Barcelona. GOIGS A LLAOR DE SANT CRISTOFOL Uníson i acompanyament d'orgue o harmònium. GOIGS «OH JESúS QUE LA CREU PlA» Uníson i acompanyament d'orgue o harmónium. GOIGS A LLAOR DE LA MARE DE DÉU DE ~fONTSERRAT, QUE ES VENERA AL MAS :11f0NTSERRAT, DE RIUDOMS CREUS) Uníson i acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia de Pasqual Boada. Edició particular. GOIGS A !..LAOR DEL SANT CRIST D'IGUALADA Uníson, cor a ~¡·es veus i acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia de Mn. Marià Serra Esturi, pvre. Publicats en el «Llibre dels Goigs» ; premiat.'> en el Concurs de 1929 en honor del Sant Crist d'Igualada Edició de 100 exemplars en paper de tela. Boix d'A. Ollé Pinell. Impremta Pere Bas. Igualada. Publicació de l'obra sola e.-n els anys 1929 i 1946 en edició en paper de tela. amb l'esmentat boix i Imprès en la mateixa impremta. GOIGS A LLAOR DE SANTA ROSA DE LIMA Uníson i acompanyament d'orgue o hannònium. Poesia d'Artur Masriera. GOIGS A LLAOR DEL SANTíSSIM SAGRAMENT Apunts. Poesia del P. Hilari d'Arenys de Mar, O.M.C. ADORACió DE LES CINC LLAGUES DE JESúS CRUCIFICAT Cor unísona! i acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia de Mn. Miquel Forn, pvre. IHustrat al boix per A. Ollé Pinell. Impremta de Pere Bas. Igualada. Publicat en 1946. CÀNTIC A LA VERGE DE LA GLEVA O PREGARIA A LA VERGE DE LA GLEVA Cor unisonal amb acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia de J. Mas Casanovas. Publicat per la «Germandat de Nostra Senyora de la Gleva», amb motiu del seu II Centenari. 1947. PREGARIA A LA VERGE DEL REMEI Cor uuisonal de veus blanques amb acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia d'Esteve Swl.ol. Editada per «Castell del Remei», del Pla d'Urgell. PREGARIA DE CATALUNYA Melodia sola. PREGARIA A SANT JORDI. «que es venera en la hisenda de Sant Jordi de Mallé» Cor a l'uuíson í acompanyament. Poesia de Mossèn Antoni Na\·arro. LA FILLA DE MARIA Uníso;:,. de veus blanques amb acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia de Mn. Jacint Verdaguer. JACULATORIA AL SANT!SSIM SAGRAMENT Uníson amb acompanyament d'orgue o harmònium. SALVE, MARIA Himne per a una Novena a In Verge de Montserrat. Poesia de Joan Llongueres. Cor a l'uníson amb acompanyament d'orgue o harmònium. Publicat en facsímH per l'autor de la lletra. 7 A SANT JOAN BAPTISTA DE LA SALLE Uníson amb acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia de Mn. Jacint Verdaguer. Publicat per Manuel Salvat editor. CÀNTIC A SANT BONA VENTURA Uníson amb acompanyament d'orgue o har. mònium. Poesia de J . Mas Casanovas. Imprès per Oliva de Vilanova <Barcelona), a càrre.:: de Bonaventura Bassegoda. HIMNE A LA VERGE DE LA MERCÈ Cor a l'uníson amb acompanyament d'orgue. Poesia de Francesc Matheu. Publicat per «Unió Musical Espanyola>> amb motiu del VII Centenari del Descens de la Verge Matia a Barcelona. PER A LA PRIMERA COMUNió D'UN NEN Melodia !.Oia. HL~NE Hll\>INE AL BEAT ANTONI M." CLARET Uníson amb acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia de Tomàs Planas, c. M. Gravat per Boileau Bernasconl. HIMNE ALS SEMINARISTES MARTIRS Cor a l'uníson amb acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia de Jesús Bananquero. CANT DE LA MISSió Cor uníson amb acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia de J. B. Publicat per A. Bolleau. C.\ N(,:O'\S ANEM A LOURDES. CÀNTIC DEL PELEGRINATGE DELS MALLORQUINS A LOURDES, CELEBRANT EL CINQUANTENARI DE LES APARICIONS DE LA JM. MACULADA A LA BERNARDETA Cor a l'uníson amb acompanyament d'orgue o harmònium. Poesia dc Miquel Costa Llobe. ra, pvre. Publicada la melodia sense acom· panyament en el «Llibre del Pelegrí». ORACió D'ENTRADA Melodia per a ús escolar. Poesia de Mn. Ja. cint Verdaguer. Publicada en el «Cançoner Escolar Català», de Francesc Flos Cairat. Tip. «L'Avenç». Barcelona. \ UXA \'EU SOLISTA. \\IB \ CO \I P \ :\YAME;'\1' D K PJ \\0 SEMPREVIVA Poesia d'A. Guimerà. A UN RELLOTGE Poesia de Manuel Serrat. ALS ESTELS Poe~ia de Mn. Jacint Verdaguer. DE LES PÀTRIES QUE HI HA AL MóK Poesia pròpia. ENDREÇA Poesia pròpia. LA BALALí Poesia pròpia. Publicada per la «Unió Musical Espanyola)), filial de Barcelona (concessionari: Francesc Martí>. en In seva coRee· ció «Les nostres cançon~». FLOR DE LLIRI I ROSA Poesia pròpia. FOLLIA Poesia pròpia. LA FADA DE LANóS Poesia de Mn. Jacint Verdaguer. CANÇó Poesia dc Francesc Matheu. MUNTANYES DEL CANIGó Hann<'nització de la cançó popular. LA BLANCAFLOR Harmonització de la cançó popular. 8 SOSPIRS Poesia de Mn. Jacint Verdaguer. PUblicada per la «Unió Musical Espanyola, filial de Barcelona, coHecció rUS nostres cançonsn. MELODIA Solo per a una escena de «La Margarideta~ del <<Faust», de Goethe. Traducció de Joao Maragall. MARE, MARETA cançó infantU dc felicitació, per a una i acompanyament molt fàcil de piano. \'C'~ r- ¡. a t. <:< );\l POSI< : J O~S 1.\STHC;\l E \T.\ LS MELODIA Per a v10h i piano. SCHERZO Per a petita orquestra. :'IJELODIA Transcripció de l'obra anterior pel mateix autor, per a violi, violoncel. piano i harmònium. CUPIDO Dansa per a violí, harmònium i piano. POLL D'ALBUM Per a piano. ;. [. PER 'TU PLORO De Pep Ventura. Nova ham1onització i instrumentació. Publicació d'una versió per a piano. EL VIATGER, CAN'! DE GUERRA CATALANESQUES Impressions per a piano. - I, Himne; II, Ballet; III, Complanta; IV, Jovenívola; V, Brindis; VI, Humorada, VII, Tristesa; VIII, Empordanesa; IX, Torrent avall. Publicats la majoria dels seus números per Ja <<Ilustración Musical>>, número 37. Barcelona. Segona edició (aquesta completa) per la «Unión Musical Españoia», filial de Barcelona. SONATA DE PIANO N'CrM. 7 De Mozart. Versió per a quartet de col·da del seu últim temps. CATALANESQUES Impressions per a gran orquestra composta també pels números darrerament esmentats. SONATA DE PIANO NúM. 6 De Mozart. Fragments. Versió de l'illtim temps per a. quartet de corda. TORRENT AVALL Versió per a quartet de corda de l'últim fragment de catalanesques». f:GLOGA Per a quartet de corda. I, Tot filant; n. Marxa de pastors; III. Enyorances; IV. Marxa de pastors. ÈGLOGA Per a gran orque.stra. Ampliació de Ja Yersió per a quartet de corda. De Schumann. Adaptació per a violí, violoncel, piano harmònium. CANÇó DE PRIMAVERA De Schumann. Adaptació per a quarlet de corda. CHANSON POPULAIRE De Schumann. Versió per a clarinet, fagot i corda. LE PREMIER CHAGRIN De Schumann. V~rsió per a clarinet, l corda. PASSEIG ?.iATINAL De Schun1ann. Versió per a flauta, clarinet, fagot i corda. 'TANNHAUSER Cobertura) De Wagner. Versió per a. violí, piano i harmònium. :\fAR.XA DE PASTORS Reducció per a piano d'un fragment de !'<<Ègloga». Publicat per «Ilustración Moderna». Espasa y Oia., editores. SONATA DE PIANO, OP. 31 De Beethoven. Primer temps. Transcripció per a gran orquestra. L'ADÉU DEL MARINER Per a violí. violoncel i piano. Incomplet. SONATA DE PIANO, OP. 111 De Beethoven Primer temps. Transcripció per a gran orquestra. COM POSIClONS PEH _\ VEUS, ORQlfgSTR.\ I OHC UE PltEGARIA A LA VERGE DEL REMEI Poesia d'E. SuñoJ. CANTICUM AMORIS Existeixen també nombroeos exercicis pràctics per als deixebles de l'Escola Municipal de Múaic:a do Barcelona, do la qual el mestre fou proleuor i després director. 9 OB BES LITEHAH I ES \RTICLES PER QUÈ? Article del Primer Número de la «Re\•ista Musica¡ Catalana», gener 1904. P.N.I. Pàg. 32-35.-1917. EN JOSEP M.a FOLCH I TORRES Article inserit en el llibre de ¡a coHecció «Els homes d'en Patufet» dedicat a Josep M.• Folch i Torres. Editorial David. Corts. 473. Barcelona. BELLES IMPRESSIONS Setembre 1917. R.M.C. Pàg. 239-243.-1917. LA CANÇó «La cançó és cor lleuger cantant, cor humil a la gràcia dc la Bellesa ...» Del programa de l'onzè concert organitzat el cw·s 1916-17 per l'Associació de música de cambra. R.M.C. Pàg. 249. - 1917. ALS DESCONTENTS Article publicat a «La Veu de catalunya». Parla de l'excursió a Madrid. P.N.I. Pàg. 47-48.-1917. MERCES Dóna les gràcies a tots els qui han fet possible l'excursió a Pans 1 a Londres. i a tots els elogis rebuts. De la «Revista Musical Catalana», agost de 1914. P.N.I. Pàg. 52-55.-1917. EL NOSTRE VINT-I..CINQtffi ANIVERSARI De la «Revista Musical Catalana». Gener de 1916. P.N.I. Pàg. 56-57.-1917. MONTSERRAT I L'ORFEó CATALA De la «Revista Musical Catalana». Agost de 1916. P.N.I. Pàg. 58-59. · 1917. L'ORFEó MONTSERRAT del Centr<> Moral Instructiu de Gràcia amb motiu del concert donat CI 23 de maig de 1911. P.N.I. Pàg. 78. - 1917. A L'ORFEó D'ANOIA Apadrinar la Senyera. Desembre de 1912. P.N.I. Pàg. 79-81.-1917. AL.LELUIA De «Vida Cristiana>>, Passió i Pasqua, 1915 P.N.I. Pàg. 182-184.-1917. EL CANT EN LA LITúRGIA De «Vida Cristiana>>. Advent 1914. Núm. 1 P.N.I. Pàg. 180-181.-1917. NOTES SOBRE MúSICA CORAL RELI· GIOSA De¡ programa del concert celebrat el 19 de novembre de 1905 I el 24 dc març de 1915. P.N.I. Pàg. 165-172.-1917. LA SARDANA De «La veu de Catalunya», juliol dc 1913. P.N.I. P àg. 125-126.-1917. LES CANÇONS ORIGINALS DE L'ALió Article de la Revista «La Catalanista». dt Sabadell, n." 64. 11 de novembre de 1888. P.N.I. Pàg. 100-102. -1917. UN CLAVICORDI CATALA I EL CLAVICORDISTA COMPANY NOSTRE. R.M.C., gener de 1914. P.N.I. Pàg. 127-129.-1917. A UTORS DE LA TERRA R.M.C. Juliol-agost de 1909. P.N.I. Pàg. 109-120. - 1917. FESTIVALS LíRICS R.M.C., maig de 1906. P.N.I. Pàg. 130-131. 1917. CANÇONS ORIGINALS DE L'ALió La nova edició de les cançons onginsls de l'Alió. R.M.C., gener de 1906. P.N.I. Pàg. 103-106. 1917. EL CONGRI::S INTERNACIONAL DE CANT GREGORIA A STRASBURG R.M.C., setembre de 1905. P.N.I. Pàg. 266-277 1917. TARREGA P.N.I. Pàg. 303-304.-1917. UN FESTIVAL MUSICAL A ANGLATERRA R.l\f.C .. desembre 1911. P.N.I. Pàg. 367-378.- 1917. DE CARA AL SOL I A LA MAR BLA VA Del balcó de ma casa pairal. Masnou, febrer de 1913. P.N.I. Pàg. 399.-1917. E.L DOLOR Divendres dels Dolors de Ja Verge, 1915. P.N.I. Pàg 400.- 1917. LA DIGNITAT DEL VIURE P.N.I. Pàg. 401-402.-1917. SMETANA I EL NACIONALISME EN MúSICA R.M.C. Pàg. 217-219. -1924. L'ORFEó DE D'un article un periòdic Tàrrega. R.}I.C. Pàg. TARREGA del mestre Millet publicat en de Tàrrega sobre l'Orfeó de 266. - 1924. UN SEGLE DE MúSICA A BARCELONA Antecessors de Clavé-Clavé-Successors). Nota al programa del concert de L'Orfeó Català al Palau de la Musica catalana el 16 de novembre de 1924. R.M.C. Pàg. 312-315.- 1924. OBRA DEL CANÇONER POPULAR DE CATALUNYA Volum U de Materials. R.M.C. Pàg. 406-409; 469-471 ; 502>-5'06. 1929. D'ENTENDRE EN MúSICA Publicat a «La Veu de Catalunya». R.M.C. Pàg. 66-69.- 1929. «M'ADHEREIXO .. » «Pro organo, pro fide». Article original de Vicenç M.• de Glbert: Lluís Mill et s'hi adhereix. «El Matí>>, dia 21 de juliol de 1929. «Revista Parroquial de Música Sagrada», agost, Pàg. 67-68. -1929. L'OBRA DELS ORFEONS DE CATALUNYA A propòsit del Festival celebrat a l'Estadi de l'Exposició. R.M.C. Pàg. 345-347.-1930. EL MESTRE NICOLAU I L'ESCOLA MUNICIPAL DE MúSICA DE BARCELONA R.M.C. Pàg. 385-389. - 1930. NOBLE RECÉS MUSICAL Article destinat a la dona catalana pel mestre Millet. <De la pàgina. femenina de «La Veu de Catalunya.»> R.M.C. Pàg. 392-393.- 1932. ELS MEUS RECORDS Centenari de la Renaixença Catalana. Article signat per Lluis Millet. R.M.C. Pàg. 277-280. - 1933. CONCERT HOMENATGE AL MESTRE ANTONI NI COLA U. Algunes notes del programa de l'esmentat concert. R.M.C. Pàg. 518.- 1933. EL SENTIT DEL ROMIATGE DE L'ORFEd CATALA A ROMA Als bons amics de l'Orfeó que han ajudat a les despeses. R.M.C. Pàg. 213-218. -1925 ARTICLE DE LLUíS MILLET a «Ressò>> de Roda. Ressò. - 1934. OBRA DEL CANÇONER POPULAR DE CATALUNYA Materials. R.;\1.C. 345-352. - 1928. L'ESCOLA MUNICIPAL DE MúSICA DE BARCELONA Reproducció d'tm treball del mestre Millet. R.M.C. Pàg. 169-175.-1934. 11 ALERTA, ORFEONS tDel Butlletí de l'Orfeó Montserrat.) Article signat per Lluis Millet. R.M.C. Pàg. 178-179.-1934. MOSS1i:N LLU1S ROMEU I LA SEVA ESCOLA Revista. Parroquial de Mús1ca Sagrada. Desembre, Pàg. 276. - 1934. QUÈ ES MúSICA? R.M.C. Pàg. 441-442.- 1935. MúSICA CATALANESCA El nostre art coral. R.M.C. Pàg. 6-7. -1936. LA CANÇó DEL BON ORFEONISTA <Del Butlletí de l'Orfeó Gerva!;íenc.) R.M.C. Pàg. 163.-1936. EVOCACIONS MUSICALS DE LA BARCELONA VUITCENTISTA Publicat a «La Veu de Catalunya» el 27 de juliol de 1929. P \HL .\ _\11~ \TS~ DLSC L~ H SOS I C ONFIL HI~~ \CIES FESTA DE JOVENTUT. Parlament lle~it en la diadJ. de la celebració de la Festa, 30 de juny de 1912. P .N.I. Pàg. 121-122. - 1917. EL CANT POPULAR RELIGióS. Conierèacia llegida en el Palau de la Música Catalana en sessió solemne del III Congrés Nacional de Música Sagrada, el dfa 20 de novem... PARLAMENT llegit er, la Junta General dt l'any 1902. P.N.I. Pàg. 23-31.-1917. EL CANT DEL POBLE EN LES FESTES DE L'ESGLll:SIA. Conferència llegida el dia 8 de juliol de 1915, en el Congrés Litúrgic C•· Zebrat a Montserrat. P.N.I. Pàg. 256-265. -1917. bre de 1912. «Reseña Eclesiüstlca)), n.o bre 1912. P.N.I. Pà~. 185-214.-1917. 47, noviem- DISCURS llegit en el Certamen Musical celebrat a Olot. Setem:bre df' 1915. P.N.I. Pàg. 89-94.-1917. PARLAMENT llegit en la Fe~ta inaugural de l'Orfeó Granollerí. gener de 1916. P.N.I. Pàg. 82·84. -1917. PARLAMENT llegit en la Festa inaugural del 1JOtt estatge de l'OI'feó Gracienc. Diada de Sant Joan de 1916. P.N.I. Pàg 71-75.-1917. ACCió DE GRACIES I ENDREÇA. Inauguració del Palau de la Música Catalana. P.N.I. Pàg. 38-40.-1917. PARLAMENT llegit en la Junta General de l'any 1899. P.N.I. Pàg. 5-16.- 1917. PARLAMENT llegit en la Junta General de l'anv 1900. P.N.I. Pàg 17-22.-1917. 12 PARLAMENT llegit al Palau dc la Generalitat, en la Festa dels Orfeons de Cato/Unva, 27 de 1naig de 1917. R.M.C. Pàg. 171-172.-1917. PARLAMENT llegit en la Festa de Germanor celebrada a Sant Fellu dc Torelló per l'Orfeó Vigatà i l'Orfeó Cil'\'lanmn, el dia 5 d'agost de 1917. R.M.C. Pàg. 187-190.-1917. PARLAMENT llegit pel mN>trc Lluís Millet en el Festival Concurs d'Orfeo¡¡s de BageJ, celebrat en el Teatre Nou dc MmH·csll, el dia 2 de setembre de 1917. R.M.C. Pàg. 244-249.-1917. PARLAMENT endt·eçat als homenatjadors de l'Orfeó Català amb motiu de l'e.tccució de la Gran Missa de Bach. P.N.I. Pàg. 43-44. - 1917. PARLAMENT pronunciat en el sopar ofrena de l!!. Junta Directiva a la Secció Coral de l'Orfeó Català, en record de les audidom de la gran Missa de Bach. P.N.I. Pàg. 45-46.- 1917. DE LA CANÇO POPULAR CATALANA. Con· ferència II d'una sèrie organitzada per la molt !llustre Junta dc Dames dc Barcelona, llegida en la Sala Mozart el 19 de desembre de 1917. - Bloud-Gay, editors. PARLAMENT en el dia del Vtnl-i-C'iuquè Anirersari de l'Orfeó Català. P.N.I Pàg. 60-63. -1917. PARLAMENT llegit pel mestre ~fillet en Ja Festa-homenatge que els orfeonistes de l'Orfeó Mataroni dedicaren el 19 dc març de 1918 al seu mestre Mn. Josep Molé, amb motiu de celebrar la diada del seu Sant. R.M.C. Pàg. 110-111. - 1918. DISCURS llegit en la Festa dels Jocs Florals de Barcelona pel seu president el mestre Lluïs Millet. R.M.C. Pàg. 116-127.-1918. Publicat també al volum 1918 dels Jocs Florals. PARLAMENT al Masnou, amb motiu de donar el nom de Lluís Millet al caner on vivia <abans carrer Lavade¡·o), el dia 6 n'abril de 1918. R.M.C. Pàg. 167-169.- 1918. «D'Ací d'Allà)), jtlliOI. Pàg. 91. PARLAMENT llegit p21 mestre Millet pn Ja festa celebrada per l"Schola Ca11torum de la Pia Unió da Sant Miquel Arcàngel, el dia 19 de maig de 1918, en el Centre de la Jo- ventut Catòlica de Barcelona. R.:\f.C. Pàg. 188-190. - 1918. DISCURS llegit pel mestre Lluís Millet al concert (presidit. per l'll mateix) de l'Orfeó Sallentí (dirigit per Mn. Josep Potclles) de Sallent. R.M.C. Pàg. 215-217. - 1918. PARLAMENT llegit pel mestre Lluís Millet a Granollers amb motiu de la Festa de la benedicció de la senyera dc l'Orfeó G1·ano1lert. 3 de setembre de 1918. R.M.C. Pàg. 214.-1918. CNo hi ha el pa¡·lament, sols una breu ressenya.) VIDA I NATURALESA ARTíSTICA D'UN ORFEó I MEDIS DE DESENROTLLAR-LA. Ponència llegida en la Primera Assemblea de Germanor dels Orfeons de Catalunya, celebrada. en el local social de l'Orfeó Man- resà i a l'Ajuntament de Mamesa, els dies 24 i 25 de juny de 1918. Aquesta Ponència forma part del Volum general de l'Assemblea Tipografia Massó, 1918.- Girona. DISCURS amb motm de la Festa de la benedicció de la senyera de l'Orfeó Bellmunt, celebrada a Sant Pe:-e de Torelló, 1'11 d'agost de 1918. El mestre Lluís MUlet és nomenat soci honorari de l'Orfeó Bellmunt. R.M.C. Pàg. 218.- 1918 (No hi ha text del discurs>. PARLAMENT llegit en la Festa inaugural de l'Orfeó Garriguenc. celebrat ei dia ~o de maig de 1920. Tallers d'Arts Gràfiques dl" Henrich i Cia. Barcelona. DISCURS llegit pel mestre Lluís Millet en Ja Festa celebrada a Sabadell (6 de juny de 1920) en honor del mestre Josep Planas Argemi, director de l'Orfeó de Sabadell. R.M.C. Pàg. 110-113. -1920. PARLAMENT pronunciat en la Festa de la visita de l'Orfeó Mossèn Cinto a l'Orfeó Català. 16 dc juliol de 1921. R.M.C. Pàg. 153-154. -1921. PARLAMENT dedicat a l'Orfeó Salle11ti t a l'Orfeó Tianenc en el concert que féu el Primer a Tiana. ei 14 d'agost de 1921 R.M.C. Pàg. 180-182.-1921. PARLAMENT llegit en el III Aplec dc Germanor dels Orfeons de Catalunya Figueres 7 de maig de 1922. R.M.C. Pàg. 67-69. - 1922. L'EXEMPLE DE SANT FRANOESC. Discurs liegit en el li Acte àe la Setmana Francis-cana que tingué lloc el dia 3 de mai¡t de 1922 en el Palau de la Música Catalana Publicat per «Recull» de Blanes. !<Recull>, de Blanes, núm. 225. 8 dl' maig de 1922. MOCió del mestre Millet com a membre de la Comissió d'Educació General de la Mancomunitat de Catalunya. on exposa la necessitat d'obtenir de la Mancomunitat de Catalunya un auxili eficaç a l'obra dels Orfeons. Publicació del propi organisme, 1922. 13 PARLAMENT amb motiu de la Festa en memòria del Re¡ Jaume I el Conqueridor i ofrena a. Ja Senyera d'un Reliquiari, donatiu del President, en Joaquim Cabot, a l'Orfeó català. que havia rebut de Joan Feliu iCodina Palau de la Música Catalana, 2 de febrer de 1923. R.M.C. Pàg. 34-36. -1923. PARLAMENT llegit amb motiu de la inauguració de la senyera de l'Orfeó Badaloni. tNo hi ha el text.> Bad!tlona, 25' de gener de 1923. R.l'vi.C. Pàg. 54.- 1923. PARLAMENT amb motiu de l'homenatge al mestre Lluís MUlet i a l'Orfeó català, en commemoració de Ja primera audició a Catalunya de la Passió segons Sant Mateu, de Bach. R.M.C. Pàg. 111-114.-1923. NOSTRA TASCA. Parlament llegit en el IV Aplec de Germanor dels Orfeons de catalunya. celebrat a Reus, el 6 de maig de 1923. R.M.C. Pàg. 150-153.- 1923. LA POESIA I LA MúSICA. Discw·s presidencial llegit en els Jocs Florals organitzats per l'Orfeó Reusenc. R.M C. Pàg. 214-217. -1923. PARLAMENT sobre la Sardana amb motiu d'un certamen musical de sardanes. Arenys. Ateneu Arenyenc. R.M.C. Pàg. 222-223. - 1923. LA CANÇó POPULAR. Conferència de LI. Millet ni Centre Catòlic de Sants. 1923. PARLAMENT dedicat al mestre Francesc PUr jol. amb motiu de !'homenatge ofert el dia 23 d'abril. R.M.C. Pàg. 133·135. -1924. SALUTACió llegida al dinar commemoratiu del XXVI'> Aniversari de la Fundació de L'Eco de Catalunya. 15 de juny de 1924. R.M.C. Pàg. 255-256. -1924. LA VOCACió CORAL D'EN CLAVÉ. Parlament llegit per l'autor en el Festival que els Orfeons de Catalunya celebraren al PaJau de la Música Catalana Ja vetlla del 18 d'octubre de 1924, en commemoració del cen- tenari del naixement de Jose¡J Anselm Clavé. R.M.C. Pàg. 273-278.- 1924. LA CANÇó POPULAR I L'ART CORAL A CATALUNYA. Comunicació del mestre LL Millet, llegida pel mestre Pujol al Congrés Internacional d'Història de la Música cel&. brat a Viena, el març de 1927 (llegida el 30 de març). centen~ni de Beethoven. R.M.C. Pàg. 130·133. TRANSCEND:è:NCIA DE LA MORAL EN L'ART. Conferència llegida a la Biblioteca Balmes el dia 4 de maig. R.M.C. Pàg. 189-204. -1928. Publicada. també al volum: A1·t 1 Moral <Foment de Pietat Catalana) que conté totes les conferències d'aquell cicle sobre aquest tema. CANÇó POPULAR CATALANA. Llegeix Ja seva conferència a l'Escola Coral de Terrassa, el 8 de juliol de 1928 R.M.C. Pàg. ~39.- 1928 (Ressenya). P ARL.AJ.'\1ENT f: o el sopar en honor del mestre Amadeu Vives. 17 desembre 1928. R.M.C. Pàg. 19-21. - 1929. SANTA CECíLIA. Conferència llegida en l'institut de Cultura i Biblioteca Popular de lJ1 Dona. Any 1928. R.M.C. Pàg. 446-460.- 1929. PARLAJ.'\IENT al '·Concurs de goigs del Sant Crist d'Igualada." 1929. PARLAMENT del mestre Mlllet, al Masnou. amb motiu de la benedicció de la senyera de l'Orfeó Masnoví. (Només hi ha Ja ressenya, no el text.) R.M.C. Pàg. 477. -1930. PARLAMENT del mcsLre MUleL en prendre possessió del seu càrrec de director de l'Es· cola Municipal de Mú.stca. R.M.C. Pàg. 55o-553. -1930. LA POESIA I LA MúSICA. Parlament llegit des de la presidència del Jurat Mus!('.al del Certamen dels Lluïsos de Gràcia. R.M.C. Pàg. 101-102.- 1931 é. A J. LA MúSICA MONTSERRATINA DEL MESo TRE NICOLAU Parlament llegit a Montserrat en l'homenatge que es dedicà al mestre Antoní NicolaZL, dia 27 d'agost. R.M.C. Pàg 381-388. -1931. ~s &. DISCURS de presentació del mestre Millet. 30 Collegi de Mestres de Capella i Organistes PARLAMENT a l'Orteò Gracíenc en les seves Noces d'argent. 1932. F-ARL.Al\.IENT llegit a Tàrrega en la inauguració de la làpida dedicada al mestre Güell. R.:\I.C. Pàg. 5!>-57.- 1933. del Bisbat de Barcelona. Acte inaugural. R.M.C. Pag. 481-482. -1931. N CONSOLIDACió DE L'OBRA DELS ORFEONS. Ponència pel mestre )lillet en la. III :a Assemblea de Germanor dels Or/cons de Ca.. talunya i l'Aplec dels Orfeons de la Conca de l'Alt i Batc Llobregat a la ciutat de o- Manresa. R.M.C. Pàg. 436-438. -1931. es st LA MúSICA DEL NOSTRE RENAIXElfENT. Conferència. llegida en la. sessió que, organitzada per «Palestra». va efectuar-se al Palau de la ~!úSica Catalana... R.M.C. Pàg. 317-323.- 1933. PARLAMENT a Ràdio Associació de Catalunya amb motiu de la radiació del concert hom.enatge a Nicolau. PARLAMENT, amb motiu de l'otrella que el Centre Autonomista dc Dependents del Come¡·ç i de Ja Indústria féu d'una bella batuta amb incrustacions d'argent al mestre Mill et. R.M.C. Pàg. 444. -1931. DISCURS del Certamen Literario-musical a llonor de la Mare de Déu de la Misericòrdia. Canet de Mal'. R.:\f.C. Pàg. 394-396. - 1932. PAR~IENT en la inaZLguració de la senyera de l'Orfeó Lleidatà. R.M.C. Pàg. 441-443.-1932. 1S35. DISCURS de gràcies dels Jocs Florals titera¡·io-musicals de Vte. R.M.C. Pàg. 334·336. - 1935. PARLAMENT a l'Orfeó Gervasienc en 1a ce· Zebració del seu cinquè aniversari. R.M.C. Pàg. 200-201. -1936. DISCURS PRESIDENCIAL ALS JOCS FLORALS DE LLEIDA, de 1921. Publicat en el volum «Jocs Florals de Lleida». Publicació del Co~ d'Adjunts. Artes Gràficas Ilerda 1935. Lleida. CARTES CARTA oberta al mestre Morera. Publicada amb motiu de la testa d'honor proposada pe¡ mestre Morera per l'èxit de les audicions de la gran Missa de Bach. Extret de «La veu de Catalunya», 30 de novembre de 1911. P.N.I. Pàg. 41-42.-1917. EXHORTACIONS als cantaires de l'Orfeó CalCI/à. Pròleg pe¡· a les instruccions als coristes en l'excursió arUstlca a París i !l Londres. Juny de 1914. P.N.I. Pàg. 49-51. -1917. E."'DREÇA a l'Orfeó Gracicnc amb motiu de l'excursió artística realitzada l'estiu de 1913. P.N.I. Pà¡c. 69-70.-1917. CARTA de salutació amb motiu de la bene-dicció de la senyera de l'Escola Coral de Terrassa. Setembre 1915. P.N.I. Pàg. 76-77.-1917. CARTA oberta a Amadeu Vives. De «La Renaixensa», 19 de maig de 1897. P.N.I. Pàg. 107-108.-1917 CARTA dirigida als amics de l'Orfeó Català, des de Bayreuth. <<La Veu de Catalunya», juliol de 1899. P.N.I. Pàg. 386-388.-1917. CARTA al Sr. Rafael Patxet i Jubert, sobre el Cançoner Popular de Catalunya. 9 de novembre de 1921. R.M.C. Pàg. 207. -1921. 15 CARTA als germans dc França amb motiu del monument dedicat a Déodat de Séverac a Ceret. Dia 27 d'abril. 1924. R.M.C. Pàg. 121.- 1924. LLETRA del mestre Millet a l'Orfeó de Ripoll. amb motiu de Ja festa de la benedicció de Ja senyera. RJo.!.C. Pàg. 401-402. - 1932. LLETRA de salutació a l'Orfeó Borgenc. llegida en Ja festa de benedicció de Ja senyera, celebrada a Borges Blanques, el diumenge, 12 d'agost de 1928. R.:\LC. Pàg. 327-328.- 1928. ESCRIT del mestre Millet a L'Aplec d'Orjeom celebrat a Terrassa. 22- X-1933. LLETRA del mestre Millet a l'Orfeó Cossetclnia de Vilanova i Geltrú, amb motiu de la benedicció i ofrena de Ja nova senyera. R.M.C. Pàg. 357-358.-1932. LLETRA del mestre Millet amb motiu dc Ja inauguració de l'Orfeo de Pala}rugel/ "Cant Empordanès.'' R.M.C. Pàg. 37 38. - 1936. RECOH.l) \ NC I~S BEETHOVEN. R.M.C. Pàg. 53-54.-1927. OERHARD, Sessió Robert. R.M.C. Pàg. 8-10. -1930. CANTELOUBE, Josep. Algl.ll1s mots del mestre Millet. parlant de Canteloube. R.M.C. Pàg. 22. - 1931. GLUCK. R.M.C., desembre de 1914. P.N.I. Pàg. 289-290.-1917. CASALS I BAUER. R.M.C., octubre de 1904. P.N.I.. Pàg. 389.-1917. CLAV~. R.M.C. Pàg. 161·164. -1924. CNúm. destinat a Cla\'é.) CLAVl!:. De <<La Tralla>>, 3 dc juny de 1906. P.N.I. Pàg. 305~306. -1917. CLAVÉ. Records del període romàntic musical a Catalunya. Conferència donada al saló d'actes de la Oambta de Comerç, el dia 11 d'abril de 1930. R.M.C. Pàg. 193-201.- 1930. GARRETA, Jull, i la nostra mús1ca. R.M.O. Pàg. 225-229.- 1925. GARRETA, En Garreta i la Costa Brava «La Costa. Brava» de Sant Feliu de Oui.xols. R.M.C. Pàg. 321-322.- 1934. GUDUNOW I MOUSSORGSKY. R.M.C. Pàg. 47-50. -1922. GUELL I BACIOALUPI. Homenatge a Eusebl R.M.C. Pàg. 337-342. - 1935. D'I1'iDY, Vicenç. R.M.C. Pàg. 1.- 1932. LISZT, Franz. R.M.C., octubr<' de 1912. P.N.l. Pàg. 291-292. - 1917. MESTRES, Apelles. Les cançons d'¡m poetu.. R.M.C. Pàg. 233-236. -1923. MORAGAS, ESTANY I MILLET. Hom~natge als senyors VIcenç de Moragas, Mart! Estany i Tomàs Millet. Algunes dt! ¡es paraules que dirlgl el mc:;tre Millet amb motiu d'aquest homenntgr. R.M.C. Pàg. 54. - 1934. MOZART I WAGNER EN LA WAGNERIANA .. R.M.C., març de 1905. P.N.I . Pàg. 383-385.-1917. !, Ie IS a ~t VIDIELLA. R.M.C.. setembre de 1913. P.N.I. Pàg. 297-298.-1917. ROMEU, Mossèn. Nota al programa de¡ concert homenatge a Mn. Lluis Romeu. Teatre Vigatà. Vic, 29 de juny de 1926. R.M.C. Pàg. 146-147.-1926. NICOLAU. R.M.C. Pàg. 97-99. - 1930. NICOLAU. Acte de descobrir el bust del mestre Nicolau a l'Escola Municipal de Müsica. R.M.C. Pàg. 137.140.- 1932. OTA.l'l'O, Nemesio, s. J. R.M.C., octubre de 1914. P.N.I. Pàg. 335-336.- 1917. RO:\IIEU, LI~. A propòsit d'un homenatge (A Mn. Lluis Romeu). R.M.C. Pàg. 177-179.-1922. ROJ.\.1EU, Uuis. Mn. Lluís Romeu i Ja Missa del Centenari de Balmes. R.M.C., setembre de 1910. P.N.I. Pàg. 2'74-275. 1917. SCHUBERT. R.M.C. Pàg. 385-386. - PALESTRINA I BACH. R.M.C. juny de 1905. P.N.I. Pàg. 173-174. - 1917. 1928. SCHWEITZER, Albert. R.M.C., novembre. de 1908. P.N.I. Pàg. 333-334.-1917. PEDRELL. R.M.C., novembre 1911. P.N.I. Pàg. 293-294. 1917. PUJOL, Francesc. Pòrtic al programa. del concert en homenat.. ge al mestre Pujol. 7 de desembre 1930. R.M.C. Pàg. 556-557.- 1930. TEBALDINI, Giovanni, i el seu deixeble 11debrando Pizzettl. R.M.C. Pàg. 289.291. -1931. TOLDRA, E. Escrit en el programa de IR sessió Toldrà. R.M.C. Pàg. 218-219.-1931. } lE\ 1ÜR IES De la Memòria llegida en Ja PRIMERA FEsTA DE LA MúSICA CATALANA. celebrada el mes d'agost de 1904. P.N.I. Pàg. 36-37.- 1917. LES VARIANTS DE LES CANÇONS, de la Memòria llegida en la FESTA DE LA MúSICA CATALANA, de 1905. P.N.I. Pàg. 149. -1917. Fragments de la Memòria llegida en la FEsTA DE LA MúSICA CATALANA DE 1906. P.N.I. Pàg. 95.- 1917. Cançoner Popular de Catalunya.- Materials. Parla d'un volum de 486 pàgines que conté les Memòries de recerca efectuades durant l'estiu de 1924. R.M.C. Pàg. 351-358.- 1931. I>() L itl\1JQl TES A en ROBERT GERHARD. R.M.C. Pàg. 110-113. 1930. SOBRE EL CANT POPULAR RELIGióS. Entre Manuel de Montoliu 1 Lluis Millet. De <<La Vanguardia», 21 de gener de 1914 i 21 de febrer. P.N.I. Pàg. 139-148.- 1917. Amb el glosador X~IUS. A «La Veu de Catalunya». Any 1907. P.N.I. Pàg. 96-99. -1907. 17 _L\ EC BOLÒG[QL ES ALió, Francesc. Parlament llegit en la sessió celebrada al Palau de la. Música catalana, el 30 d'abril de 1908. R.M.C., juliol dc 1908. 1917. P.N.l. Pàg. 307·310. BENET I CASALS, Joan. consta de I Orfeó Català. R.:\l.C. Pàg. 24-25.- 1919. BONET. Abel. R.M.C. Pàg. S66-367. -1931. BONET, Angcl. R.M.C., novembre de 1914. P.N.I. Pàg. 64-65. 1917. BORDES, Charlcs. R.M.C., desembre de 1909. P.N.I. Pàg. 330-332. -1917. FARNli:S, Sebastià. En record í memórta R.M.C. Pàg. 5.- 1934. GAUDi. Antoni. R.M.C. Pàg. 125-127.-1926. GARCiA ROBLES, Josep. R.M.C., gener de 1910. P.N.I. 311-313.-1917. GEVAERT, F. A. R.M.C., gener de 1909. P.N.I. Pàg. 328·329. -1917. GRANADOS, Enric. R.M.C., juny de 1916. P.N.I. Pàg. 300-302.- 1917. QUIMERA, Angel. R.M C. Pàg. 186. 1924. NICOLAU. Antom. R.~i.C. Pàg. 97-100. NOGUERA. Antom. R.M.C .. abril de 1904. P.N.I. Pàg. 314-316. -1917. PAN'ÉS I A:\IAT, Rafael. R.M.C .. novembre de 1914. P.N.l. Pàg. 66.-1917. PEDRELL, Felip. El mcstrctlge d'en PelreU. R.M.C. Pàg. 214-216. 1922. PIUS X. R.M.C .. octubre de 1914. P.N.I. Pàg. 322-323.- 1917. RIBERA I MIRO, Josep. R.M.C. Pàg. 27-29. -1921. RODOREDA, Josep. R.M.C Pàg. 257-258. -19~2. SUI'lOL, Esteve. P.N.I. Pàg. 319-321.-1917. R..i\.f.C .. abril de 1913. TORRAS I BAGES, DR. R.M.C., març de 1916. P.N I. ?àg. 326-327. 1917. TORRE:r-..TTS. Jaume. Mn. R.M.C., abril de 1915. P.N.I. Pàg. 287.-1917. VIDIELLA «<lusttació catalana». octubre de Hl15. P.N.I. Pàg. 298-299. -191'7. LLIMONA, Joan. R.M.C. Pàg. 19. - 1926. VIVES, Amadeu. R.M.C. Pàg. 1.- 1933. MARAGALL. Joan. R .M.C., desembre de 1911. P.N.I. Pàg. 317-318.-1917. XIFRf:, Frederic. R.M.C .. noYembre de 1914. P .N.l. Pàg. 64-66.-1917. Bl BLlO GRAFrL~S ALBBNIZ, I. ; "/berla" Péte-Dieu a Séville, lberia. Triana. Tran.scnpcions pour orchestre, par E. FenLànde;;. Arbòs, Max, Eschig. Paris. R.M.C. Pàg. 369. -1928. ALFONSO, Francesc: Petita Serenata, per a violoncel (o violí) i plano. Boileau. Barcelona. R.M.C. Pàg. 380. - 1930. ll. ANALECTA MONTSERRATENSIA, L': Els cants dels Romeu.s (vol. I, any 1917. Monestir de Montserrat). R.M.C. Pàg. 18-23.-1919. ARGIA. Jeruko: (40 cançons religioses del poble ) B. Roudancz. Paris. R.M.C. Pàg. 146-147.- 1928. BACH, J. s.: Víne, Jesús, vine <Komm, Jesu, komm). Del px·ograma del concert celebrat el 24 de maig dc 1915. P.N.I. Pàg. 172.-1917. BALDELLó, Francesc, Prev. : Cançoner Po-. pular i Religiós de Catalunya. R-""I.C. Pàg. 169-171. 1933. BARTHOLONI, Jean: Wagner et le Rectll du Temps, Albin Mlchel. Paris. R.M.C. PàJl. 189-193.-1924. BEETHOVEN: Missa Solem nis. R.M.C. Pàg. 145-149.-1927. BLANCAFORT, Manuel : Tres cançons de Nadal. Maux·ice Senart. París. Quatre cançons. Maurice Senart. Patis. R.M.C. Pàg. 346-347. -1928. BORDES, Charles : Domine puer meus jacet. CDiàleg espiritual). Pt·ograma del concert clonat el juliol de 1901. P.N.I. Pàg. 382.- 1917. BORODINE ; Serenada R.M.c., gener de 1904. P.N.I. Pàg. 380.-1917. BRENET. Michel : Palestrlna. FéiLx Alcan. Editem·. Pans. R.M.C., gener de 1906. P.N.l. Pàg. 176-177.-1917. BRUDIEU. Els Madrigals i la Missa de Difunts. Transcripció i notes històrique.-; 1 critiques per Felip Pedrell 1 Mn. Higini Anglès. Publicacions del Departament de l\.fúsica. de la Biblioteca de Catalunya. Barcelona. Institut d'Estudis Catalans. Palau de la Diputació, 1921. R.M.C. Pàg. 248-252. - 1922. CANTELOUBE, J. A propòsit dels Cants à'A uvèrnia. R.M.C. Pàg. 125-127.-1928. CANTORAL LITúRGIC DEL POBLE. Biblioteca Popular Litürgicn. MonLsennt. R.M.C. Pàg. 221·222. -1921. CARISSIMI: Gloria in e.xcelsis i O plissime Jesu. P.N.I. Pàg. 169-170.-1917. CARRERAS I BULBENA, Josep Rafel; Dom.ènec Terradelles. Impremta de Francesc X. Altés. Barcelona. R.M.C .. desembre de 1908. P.N.I. Pàg. 132-133.-1917. CASCVIIRI, R.: Anthologia Poliphonica saeculi XVI paribus vocibus. Cura et studio R. Casimiri. <Edizioni «Psalterlum») Roma. R.M.C. Pàg. 268. - 1924. CASIMIR!, R.: Cantantibus Organis \Roma. Ediziont del «Psalterimn>>). R.M.O. Pàg. 267-268. -1924. COMES, Joan B. : Les Campanes de Nadal. Del programa del concert celebrat el 8 de desembre de 1900. P .N.I . Pàg. 174-175. 1917. CUMELLES RIBO: La filla del marxant, L'enyor, El testament d'Amèlía. cançon s populars per a cor mixt. Ibèria Musical. R.M.C. Pàg. 162-163. -1919. CHANT DU BIEN-AI.Ml1: SUR LA CROIX Cant i piano. Max. Esching. París. R.M.C. P àg. 146-147. -1928. 19 CHAVARRI, Eduard: "Cuentos Liricos" Impremta Domènech. València. R.M.C., juliol de 1907. P.N.I. P.\g. 136.-1917. CHAVARRI, Eduard : Llegeltda. R.M.C., gE:llCl' de 1905. P.N.l. Pàg. 118-120.-1917. CHA VARRI. Eduard : Música Popular Espcv ñcla. Editorial Labor. Barcelona. 1928. R.M.C Pàg. '72-73. - GIBERT, Vicenç M. de: Nil d'abril. R.M.C., juny de 1905. P.N.I. Pàg. 116-117. 1917. GLUCK: Alceste. R.M.C., març de 1906. P.N.I. Pàg. 379-380. -191'7. GUILLAMET, Ramon, bisbe de Bat·celona.: Lleis ; Regles de la Música SagradQ.. Biblioteca. Popular Litúrgica. Montserrat. R.M.C. Pàg. 221. - 1921. DICTIONARY OF MODERN 1\IUSIC AND MUSICIANS, A (J. M. Dent and Sons. London). R.M.C. 293-294. -1924. BllVIONET, André : Lollengrin, de R. Wagner (P. Mellotée. Paris>. R.M.C. Pàg. 47.-1925. DONCIEUX, George: Le Romancera Papu· Zaire de la France. P.N.t. Pàg. 150-154. -191'7. VICENT D'INDY: César Frank. Pans. P.N.I. Pàg. 391-392.- 191'7. R.M.C., jul!ol de 1906. DONOSTIA, P. : Les Berceuses Basques. Edition Gurre Herr!a. R.M.C. Pàg. 146-147.- 1928. KATSOHTHALER, G. B. Cardenal.: Storia della Musica Sacra. Seconda. edl.zioni italill· na. nuovamente rifu.sa e migliorata con un appendice sulla storia della riforma cecl· liana i.n rtalia per cura del sacerdote Prof. Paola Guerrini. Edlzione Marcello Capra. Torino. 1910. R.M.C., setembre de 1910. P.N.l. Pàg. 280-282. -191'7. DONOSTIA, P. A propòsit de les harmonitzacions de les Cançons Populars Basques. R.M.C. Pàg. 357-360. - 1929. FLOS I CALCAT: Pròleg al Cançoner E.•colar Català. Tipografia L'Avenç. Barcelona. FRE I XAS, Narcisa.: Cançons. R.M.C., gener de 1905. P.N.I. Pàg. 118.-1917. GARCIA ROBLES . Catalonta. Trilogia coral. R.M.C .. gener de 1904. P.N.I. Pàg. UG-111. -1917. GIBERT, Vicenç M. de: Cançons Populars Catalanes, amb acompanyament de piano. Unió Musical Espanyola. Barcelona. R.M.C. Pàg. 230.-1917. GIBERT, Vicenç M. de: Cançons populars per a cor mixt. I. Follia. II. Les Nines i el Ca?lboner. Unió Musical Espanyola. Bar~eJona. 1919. R.M.C. Pàg. 69-70. GIBERT. Vicenç M. de: La Divina Comèdia llegida per un músic. Oliva de Vilanova. impr<ssor. Barcelona. R.~r.c. Pàg. 81-82. .-1928. KUFFERA'fH. Maurice: Músicos y filósofO!. Wagner, Nietzsche, Tolstoí, traducción y notas de E. L. Chavarri. Viuda de Rodriguez Serra. Madrid. R.M.C., abril de 1906. P.N.l. Pàg. 392.-1917. LAMBERT: Cants catequístics. Editorial Ibèrica. Barcelona. R.M.C.. març de 1914. P.N.l. Pàg. 277-278.-1917. LANDORMY, Paul : Bizet. Féllx Alcan Paris. R.M.C. Pàg. 151-15'2.- 1924. LAUDA A SAN FRANCISCO D'ASSISSI. per coro ad una voce media.. Autorc anónimo del secolo XIV. Trascrizione coll'aggiuta di un Jieve acompagnamcnto d'armonia de Guidc Gasperini. Edizione Marcello CaP~ Torino. R.M.C. Pàg. 262.- 1926. a.: üo. ner LUSSY, Mathis : Anacrousc dans la musique rnodeme. Flschbacher. Paris. R.M.C., gener de 1904. P.N.I. Pàg. 300.-1917. LUURAT, Frederic: La Música i els músics. Reproducció del pròleg del mestre Millet a l'esmentat llibre de Lliurat. R.M.C. Pàg. 421·424. -1933. LLONGUERAS, Joan: Educació musical. Conferència donada el dia 3 de març de J907. en la sala d 'actes de la «Lliga RegionaliSta» de Sabadell. Tipografia VIves. Sabadell. R.M.C., setembre de 1907. P.N.I. Pàg. 133-134.-1917. LLONGUERAS, Joan: Jan i Mta. Petitl'S impressions per a piano. Unió Musical Espanyola. R.M.C. Pàg. 230.-1917. MOZART: Idomeneo. R.M.C., març de 1906. P.N.L Pàg. 380.-1917. MUSET I FERRER, Josep: Cants de l Església. Musical Emporium. Barcelona. R.M.C. Pàg. 108. 1928. NEJELDY, Idenék : Fréderic Sme tana. Editions Bossard. Palis. R.M.C. Pàg. 241. - 1924. NICOLAU: Captant. R.M.C., gener de 1905. P.N.I. Pàg. 112-115. -1917. NICOLAU: Salve Montserratina. Montserrat, 30 d'agost de 1925. R.M.C. Pàg. 177-178. NICOLAU : Teresa. R.M.C., gener de 1904. P .N.I. Pàg. 111-112.-1917. LLORENS, J. M. : Teoria de la Música. Pròleg de Ll. Millet, t.rts Gràfiques. Ilerda, 1933. Lleida. NANINI. Giovanni Maria: Hodte Chrtstus MANll:N, Joan: Quatre Chors <a veus mixtes). Editorial : La Sardana Popular. Barcelona. R.M.C. Pàg. 292-293. -1927. Del programa del concert celebrat el 19 de novembre de 1905. P.N.I. Pàg. 171.-1917. MANÉN, Joan: Els dos camins. Editorial: La Sardana Popular. Barcelona. R.M.O. Pàg. 345-346. - 192~. OLMEDA, F. : Folk-lore de Burgos. Llbrelia Editorial de Maria AuxUladora. Sevilla. R.M.C., gener de 1905. P.N.I. Pàg. 158-162.- 1917. MAS I SERRACANT: Missa De Angelis. R.M.C. Pàg. 10-11.- 1929. Revista Parroquia¡ de Música Sagrada. febrer, pàg. 13-14. ORFILA. Margarida: Petites semblances. Plano sol. Unió Musical Espanyola. Barcelona. R.M.O. Pàg. 380-381.- 1930. natus est. ~fAS I SERRACANT: Del Cantemus Domtno. 2 vols. Musical Emporium. Barcelona. R.M.C., desembre de 1908. P.N.I. Pàg. 276.-1917. MAS I SERRACANT : Hivern. R.M.C., gener de 1905. P.N.I. Pàg 117. - 1917. MONTES, Joan: Baladas Gallegas. P.N.I. Pàg. 382.- 1917. MONTEVERDI: Cançons i Madrigals -- OrPheus. rNota al programa del concert de l'O.C. al Palau. 7 desembre 1924.) R.:\t.C. Pàg. 316-318. 1924 ORFILA, Margarida: Scherzo per a piano. Unió Musical Espanyola. Barcelona. R.M.C. Pàg. 302. -1929. PECANINS, J.: Plou i ta sol. Cançó amb gests per a cant i piano Ibèria Musical. Barcelona. R.M.C. Pàg. 112.- 1918. PEDRELL, Felip : Antologia de Organistas Clcísicos Eapañoles. R.M.C., febrer de 1909. P.I.N. Pàg. 395-396.-1917. PEDRELL. Felip : El Caneionero Musical PopUlar Español. Ed. Eduardo Castells Valls. Catalunya. R.M.C. Pàg. 169·175. -1920. PEDRELL. Felip : La cançó popular catalana, la lírica naclonalftzada i l'obra de l'Orfeó Català. mustracions i notes breus. Bar- celona. R.M.C .. octubre de 1906. P.N.I. Pàg. 134-135.-1917. PEDRELL. Felip : La Celestina. Estudi criti<;. P.N.I. Pàg 339-364.-1917. PEDRELL, Felip: Cort d'amor de "Los Pirineos". R.M.C .. març de 1906. P.N.I. Pàg. 116. - 1917. PEDRELL, Felip : La Sagrada Familia i el PUJADAS TRUCH, Josep: Flors de camí. Poesies. Pròleg de LI. M!llet. Masnou. 1932 Edltorial Herma. Badalona. RAMEAU: Hippolite et Arice. R.M.C., març de 1906. P.N.I. Pàg. 379.-1917. RffiA I MART!, F. : Prélude et Fugue s ur l'antien "Ecce Dominus". Fulletó musical de La Petite Maitrise. Edicions de l'Schola Cantorum. Paris. R.M.C. Pàg. 298. - 1928. RIEMANN, Hugo : Compendio de !nstrumen. taeión. Ed1torial Labor. Barcelona. R.M.C. Pàg. 261. - 1928. Cant dels Almogàvers. R.M.C., novembre de 1905. P.N.I. Pàg. U5-116. -1917. PEDRELL, Felip : Salterto Sacra-Hispano, publicació continua de música religiosa. antiga 1 moderna, fundada i dirigida pel mestre Felip Pedr~ll. VIdal Llimona i Boceta.Barcelona. R.M.C., febrer dc 1905. P.N.I. Pàg. 279-280.-1917. PETRALOYSIUS PRAENESTINUS, Joannes: Missa ''JestL Nostra Redemptio''. Sten Editrice. Torino. R.M.C. Pàg. 322-323.- 1926. PETRALOYSIUS PRAENESTINUS, Joannes: Missa "Lauda Sfon". Sten Edltrice. Torino. R.M.C. Pàg. 322. RITTER, William : Smetanu. Fclix Alcnn. Paris. P.N.I. Pàg. 393-394. -1917. ROCCA, Ludovico: Tre Salmodie su fioreltl di san Francesca. Edizloni Marccllo Capra. Torino. R.M.C. Pàg. 263. - 1926. ROMEU, Lluís. Mn. : Cants Franciscans. R.M.C. Pàg. 266-268.- 1928. SCHWEITZER, Albert: J. S. Bach, le mus._ cien poète. Breltkopf et Hartel. Leípzlg. R.M.C., febrer de 1905. P.N.I. Pàg. 178-179.-1917. SELVA. Blanca: Les Sonates de Beethoven. Impremta Atenas. Barcelona. PJ·cfac!. R.M.C. Pàg. 48-50.- 1928. PETRALOYSIUS PRAENESTINUS, Joannes et Joannes Francisei Anerri: Missa "Pro dejunctis", ad tres. quator, atque quinque vaces dissimiles. Ste. Editrlce. Torino. R.M.C Pàg. 323.- 1926. SERRA I BOLDú, Valeri: Calendari FolkUr 1·ic d'Urgell. Se!x I Barral. Barcelona. R.M.O., març de. 19'16. P.N.I. Pàg. 162.-1917. PIRRO, André : Schutz. De la coHecció «Les Maitres de la Musique». Félix Alcan. Paris. R.M.C., agost de 1913. P.N.I. Pàg. 177-178.-1917. SERRA I BOLDú, Valeri : Culte popular a la Mare de Déu. Impremta Mariana. Lleida. R.M.C .. gener de 1904. P.N.I. Pàg. 162.-1917. PRUNII!:RES. Hem·i : Monteverdi. Felix Alcan. París. R.M.C. Pàg. 152. -1924. SERRA I BOLDú, Valeri: Llibre popular del Rosari. Foment de Pietat Oatalana. R.M C. Pàg. 162. -1919. 22 sTRAUSS. Richard: Cap a! vetpre. P.N.I. Pàg. 381.-1917. TIERSOT, Julien: La Damnc.;tim~ de Faust, de Berlioz P. Mellotée. Patis. R.M.C. Pàg. 20. -1925. sTRAUSS, Richard: Ein Heldenleben. F.E.C. TIERSOT, Jullen: Ronsard et la n~usique de Leuuckart. Leipztg. R.M.C., febrer de 1904. StrÑOL, Gregori M.•, R.P.O.S.B.: wn temps. Breítkopft w1d Hií.rtel. Leipzlg. R.M.C . febrer de 1904. P.N.I. Pàg. 391.-1917. Método completo para tres cursos de Canto Grego. riano, según la Escuela de Solesmes. Quarta TOLDRA, Eduard: El Giravolt de Ma!g. R.M.C. Pàg. 409-410. -1928. edició notablement augmentada. Llufs Gili. :Monestir de Montserrat. R.M.C., març de 1917. VIVES, Amadeu : Follies i Paisatges. R.M.C. Pàg. 117-119.- 1928. TIERSOT, Julien, M. Falque et F. Ferrin a Grenoble, François Ducloz a Montlers: Ohan sons Populatres des Alpes Françaises. R.M.o., febrer de 1904. P.N.I. Pàg. 154-155.-1917. WECK.ERLIN, J. B.: Chansons Populaires du Pays de France, avec notices et accompagnement de piano, 2 vols. -Au Menestrel Heugel et c. París. R.M.O., gener de 1906. P.N.I. Pàg. 156-158.-1917.