Antologia històrica de la música catalana, per Manuel Valls. Antologia històrica de la música catalana, per Salvador Casanovas Discos de próxima publicació Carta de Pau Casals Oriol Martorell, M. T. Giménez Petit vocabulari dels discos publicats i en curs de publicació Nous autors i obres en actual projecte de o estudi de gravació Cartas a la redacción Los conciertos: recital Chopin per Rubinstein Noticias y comentarios Concursos y festivales Vida musical XII Gran premio del disco 1967 Discos: L'orgue de Maó Guia de conciertos
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
~... .... Q ü ;:¡ ..."'• AIGUA LA VA ¡\'DA PUIG, "Disseny Barcelona", prem iada amb el Delta d'A rgent al disseny perfecte. El present que es dóna i es rep ... amb molta ¡¡.fu- sió AIGUA LAVANDA. PUIG Prem El..flOSTAR.1966 PUIO •AJI\O'C~NA L'antologia històrica de la música catalana Una de les indústries modernes que d'uns anys ençà ha experimentat un creixement més ràpid i sobtat, ha estat la del disc. Després de la inicial sorpresa causada pels invents de T. A. Edisson, i de Charles Cros a darreries del segle passat, aquell prodigi de l'enginy humà que consisteix a reproducir la paraula i el so que en successives metamorfosis fou anomenat «Graphophonu, «Gramofonu, nPaleophpnu, <<Gramola», «Vitrolau, etc., passà un període d'estancament evolutiu amb un mercat més aviat discret. El pes de les plaques i llur escassa duració, eren un fre a l'expansió comercial i artística de l'inven~. La incorporació de l'electricitat cap a 1930 i l'aparició de les «ràdio-gramoles» enfundades en unes greus i tristes carcasses estil tudor, no míllorà gens la situació, perquè les plaques no encabien més música en el curs de les 78 revolucions per minut que era la velocitat a què giraven. Ara, quan en 1945 el micro-solc va fer la seva aparicjó, s'inicià la industrialització massiva de tocadiscos amb velocitats de 45, 331/2 i 16 revolucions per minut i amb l'aparició de la ccHi-fi» i les variants estereofòniques, aquell invent que havia tingut una existència precària i vegetativa es deixondí, i ha fet un estuf tan extra· ordinari, que avui no hi ha racó on no puguem registrar Ja presència d'un dels múltiples models en què ha cristai.Jitzat la seva expansió. No cal insistir sobre Ja profunda repercussió social d'aquest canvi i del que significa, perquè és evident que ens trobem amb un poderosíssim instrument que en un país civilitzat pot constituir un importantíssim factor de difusió i de formació cultural. Es amb plena consciència del que pot representar dintre la nostra cultura l'aparició d'una antologia històrica de la música catalana, que EDIGSA, una de les firmes catalanes editores de discs més responsables, ha decidit de portar a terme l'empresa de reunir en una obra sistemàtica i ordenada, titulada «Antologia històrica de Ja música catalana», una col.lecció de discs en els quals en unes gravacions acurades i pulcres són ofertes al públic les etapes més significatives i transcendents de l'evolució de la música en el nostre país. Gràcies a aquesta iniciativa, hom pot disposar d'un extraordinari instrument de coneixement en posar-nos en contacte «permanent.. amb allò que constitueix la nostra història musical, que fins ara, en molts aspectes, només era coneguda pels especialistes. L'afeccionat a Ja música descobrirà en l'Antologia Ja importància de la polifonia con· certant del segle XVJIJ, la severa expressivitat de Ja Missa de difunts de Joan Cererols, o les pàgines més significatives de l'escola organística catalana de la mateixa centúria, fins avui pràcticament ignorades pel gran públic. Igualment el qui s'interessa per l'evolució de la música actual a Catalunya, trobarà tepresentada _en l'Antologia les etapes definidores de les fases més recents del nostre quefer mw;ical: la Renaixença (AHó i Morera), J'orfeonística, la presència de F. Mompou, les experiències de Robert Gerhard, les múltiples derivacions de les ensenyances de Taltabuli, i les pàgines més representatives de tots els compositors contemporanis. Els millors intèrprets (cantants, conjunts o instrumentistes) han estat triats per a donar vida sonora real a les partitures dels nostres autors, la qual cosa determina Ja positiva qualitat I fidelitat de la realització «material» de l'execució de cada obra. Pels criteris selectiu i ordenador i per l'indiscutible classe de les gravacions que es posen a l'abast del gran públic, estimo que l'Antologia és una prova de la nostra independència cultural que cal considerar d'interès nacional. MANUEL VALLS [51] 3 Encara no fa dos anys, i precisament en aquesta sala tan plena de gloriosos records I de tan viva palpitació actual -centre princlpalíssim de les més Importants manifestaclons musicals del pafs-, vàrem presentar públicament la nostra col.lecció discogràfica ANTOLOGIA HISTORICA DE LA MUSICA CATALANA, amb una audició d'obres anònimes medievals I renaixentistes del •llibre Vermell de Montserrat•, del ·Cançoner d'Upsala• i de Pere Albert i Vila, i d'altres de Joan Cererols, Narcfs Casanoves, Llufs Mlllet, Enric Granados I Frederic Mompou, lnteiJ)retades per Rosa Sabater, Montserrat Martorell, Montserrat Torrent, Josep Trotta, I la Coral Sant Jordi que dirigeix Oriol Martorell; aquell breu panorama antològic de la nostra història musical i els dos primers discos editats simultàniament (•l'orgue del Vendrell• i •Música profana a Montserrat•) eren una mostra ben palesa, ja, de les nostres Intencions I dels criteris que ens havfem Imposat en iniciar la nostra tasca. Aquestes Intencions i aquests criteris podem resumir-los alxf: d'una banda, l'ANTOLOGIA ha de proporcionar al nostre públic una recopilació ben triada d'allò que hi ha de millor en la rica tradició musical de Catalunya i que, fins ara, mai no ha estat recollit en forma pensada I coherent; d'una altra banda, l'ANTOLOGIA ha d"aplegar la mé3 destacada producció musical catalana dels nostres dies. Tradició i actualitat queden, d'aquesta manera, unides en una mateixa col.leccló que, en ser acom- 4 [52] plerta d'acord amb aauells criteris constituirà una autèntica •opera magna• de la nostra música. Però a més, ara, després d'aquesta vintena de mesos transcorreguts i, sobretot, des· prés dels deu discos ja publicats, dels altres que s'anuncien per ben aviat, dels projec· tes en curs de realització i d'estudi, i -no caldria ni dir-ho- del ressò cordial i encoratjador que ha despertat en tothom aquesta col .leccló (posat clarament de manifest en els quatre Grans Premis del Disc obtinguts en tan curt espai de temps), ens adonem més que mai de la gran responsabilitat de la nostra tasca i sentim molt vivament que aquest ressò és del tot precfs que es con· eret! en un autèntic diàleg i col.laboració. No hi ha dubte que una manera molt eficaç de materialitzar-lo seria fent que les files dels subscriptors de l'ANTOLOGIA creixessin I augmentessin sense parar, però essent com és un aspecte tan important -l'ANTOLOG IA, per a poder mirar amb serè optimisme i sen· se inquietuds el futur hauria de doblar, al· menys, el seu nombre actual de subscrlp· tors-, potser encara ho sigui més el fet de sentir ben directes i sinceres les vostres re· accions, els vostres suggeriments, les vos· tres critiques constructives. L'ANTOLOGIA ha d'ésser, de veritat, el resultat de l'esforç de tots; un qualificat I exigent Equip de re: dacció (Oriol Martorell, Salvador Gratacòs, Antoni Ros-Marbà, Antoni Sàbat, Matilde Sol· s n e e I· o e s I r 'l- I· )- e S· A ·ç e: ~: vador, Jordi Sarsanedas, i Pau Valls) ens ha de representar a aquests tots I ha d.J¡ctuar I de treballar en nom nostre, però -repeteixo- això no ens eximeix de la nostra responsabilitat, que podem complir des d'angles molt diversos, sota la presidència que tant ens honora de Pau Casals, Identificats amb aquell principi de servei en pro de la nostra cultura expressat de diferents maneres des dels inicis de la nostra feina, i amb aquella frase amb la qual, el març de l'any passat, encapçalàvem !a nostra presentació: •Amb l'ANTOLOGIA •Edigsa• ret tribut d'homenatge a tots aquells qui han fet I fan que la música dels països catalans sigui un dels nostres patrimonis artístics més vius i rics.• Aquests deu primers volums, de tots els quals n'estem prou orgullosament contents, haurien de confirmar sense dubtes aquella fe cega I plena d'entusiasme que havíem dipositat en els realitzadors de l'ANTOLOGIA; era molt dificll i complex donar per endavant un pla detallat 1 concret de tots els nostres projectes. Fins i tot encara avui no és gaire fàcil de precisar -perquè en la nostra tasca Intervenen massa factors aliens a la nostra voluntat. possibilitats i anhelsun pla rigorós i estructurat d'allò que en podríem dir l'índex de l'ANTOLOGIA. Però si en algun moment ens pot semblar que els discos van sortint una mica anàrquicament, podem estar ben segurs, en canvi, que de cap manera és aquesta la direcció que es segueix I que l'ANTOLOGIA és com un invisible mosaic les petites peces del qual van dibuixant, borrosament encara però seguint un pla conscientment determinat, el panorama dels nostres passat i present musicals. Com ens deia Pau Casals, •en el nostre país, la música, tan arrelada en l'ànima del poble -creador de melodies incomparables, com la tan estimada de •El cant dels ocells•al llarg dels temps ha donat al món -amb compositors, Intèrprets i estudiosos- noms do gran relleu universal•. I el nostre propòsit és, simplement, recollir i difondre per mitjà del disc aquests valors. Per portar a terme aquest ferm propòsit cal que ens sentim ben a la vora els uns dels altres, que caminem seguint la mateixa ruta, que cerquem ben junts idèntics fins, que ens encomanem mútuament l'optimisme més entusiasta i que treballem sempre amb un Irreductible criteri d'exigència i de perfecció. Cal. en definitiva, que ens sentim lligats en la tasca de seguir fent el nostre país. Salvador CASANOVAS i MARTI DISCOS DE PROXIMA PUBLICACIO ahmc 10/ 21 ahmc 10/ 52 ORFEO CATALA ANTONI SOLER (1729-1783) CONCERT LLUIS MILLET Els dos primers «Quintet s per a lns· t ruments d'arc i orgue o clave obligat» amb algunes de les obres més slgnificati· ves de l'emotiu Concert-Homenatge del dia 18 d'abril de 1967 MONTSERRAT CERVERA i ANDREE WACHSMUTH, violins ANDRE VAUOUET, viola MARÇAL CERVERA, violoncel CHRISTIANE JACCOTIET, clavicèmbal Direcció: LLUIS M. MILLET En un dels primers discos de l'Antologia Històrica de la Música Catalana no podien faltar-hi ni les veus de l'Orfeó Català ni les obres del seu fundador. ., Cinc intrumentlstes de prlmerlsslma qualitat, acostumats a fer música de cambra junts, reunits a Ginebra per a gravar els meravellosos Quintets del pare Antoni Soler. ahmc 10/ 32 LITERATURA CONTEMPORANIA PER A VIOLI NARCIS BONET (n. 1933): Danses llunyanes JOAQUIM HOMS (n. 1906): Sonat a per a violí sol FREDERIC MOMPOU (n. 1896): Elegia XAVIER MONTSALVATGE (n. 1912): Scketch ANTONI ROS-MARBA (n. 1937): Nocturn MANUEL VALLS (n. 1920): Tres Invencions XAVIER TURULL, violi al plano: ANGEL SOLER ahmc 10/ 71 Primera gravació de les més importants obres simfòniques de JULl GARRETA (1875-1 925) Pastoral La quasi totalitat d'aquestes obres -d'estils i temperaments tan diversos- són dedicades al propi Xavier Turull, sempre disposat a dqnar a conèixer la música catalana ~el nostre temps. (poema simfònic) I Suite en sol Orquestra Simfònica Catalana Direcció: ANTONI ROS-MARBA [55] 7 --ffh %c.to.3t.2 - ~J Ya n ,éu-t-c.G, _9!)ue-t-~ ~C-c La música ee una manifestació espiritual de 1 'ànima humana. En el nostre pa!s, la música, tan arrelada en l'ànima del poble _,creador de melodies incomparables, com la tan estimada de "El Cant dels Ocells" ·- 1 al llarg dels temps ha donat al món -amb compositors, intèrprets i estudiososnoms de gran relleu universal. D'aquí, que el propbsit d'aplegar en una col.lecció antològica les millors i més representatives mostres de l'art musical dele paisos i dels homes catalans, és una de les més lloables tasques que podia emprendre, avui dia, una casa discogràfica catalana, que per tant, mereix tota l'ajuda que des de qualsevol angle se li pugui prestar. Amb veritable goig faig vots perquà l'Antologia Històrica de la Música Catalana sigui, ben aviat, un dels monuments més representatius del nostre geni artí sti e. anto19g~) delaiiUl blllt ·_. . . . ._. . e una autèntica his~òria -viva, palpitant- de la música als països catalans, des de l'edat mitjana als nostres dies. e una coHecció discogràfica, única al món, que tard o d'hora haureu dc tenir. Tots els qui, en un sentit o un aJtre, estem units a la història del nostre país -estudiant-la, vivint-Ja, forjant-la- hem de saludar amb la més alta joia... una obra com l'Antologia Històrica de Ja Música Catalana ... Per tot allò que la música enclou d'evocació de l'ànima d'un poble i de l'essència de la terra que el sosté i del paisatge que el faiçona, d'estímul també 1 d'intensificació del Digam entranyable entre l'home i el país, l'abast n'apareix transcendentalment acrescut. Per això i pels elemen~s que en garanteixen alhora l'exceHència i l'èxit -presidència de Pau Casals, noms dels especialistes que la dirigeixen i que hi coHaboren- podem esperar que aquesta Antologia discogràfica serà ben aviat, motiu d'orgull i de complaença per a tots els catalans... No podem deixar de donar-li la nostra adhesió cordial i el nostre suport decidit. FERRAN SOLDEVILA ... Heus ací, doncs, els màxims sobresortints de l'any [1966]: a) Edigsa ha començat l'edició de l'Antofogia Històrica de la Música Catalana, i els seus discos amb què acabem l'any palesen a bastament la riquesa que Oriol Martorell i companyia estan vertebrant. d'una manera tan acurada. Una cultura és -cal que ho sigui- un cosmos complet, i la nostra és incomprensible sense aquests sons que neixen del poble, on els va anar a cercar Alió, i arribem al refinament de Mompou, però que són fruit d'una tradició, com demostren Cererols i l'Escola de Montserrat, i s'endinsen cap al futur per obra JOSEP FAULt d'un catala com Robert Gerhard... ... Cap familia catalana que pròpiament ho sigui no podra prescindir d 'a· questa coHecció ... Al costat del Diccionari de Pompeu Fabra, de la Història de Catalunya de Ferran Soldevila, o dels poemes de Salvador Espriu, caldrà guardar un lloc per a la nostra música, que s'anirà materialitzant en un disc que ens ajudaran a completar el nostre univers cultural, més o menys important que uns altres, però que és el nostre per una força natural irrenunciable... L'empresa és ambiciosa, però el nom d'Oriol Martorell a Ja dir~ió és una garantia d'eficàcia que inspira confiança. La seva dedicació a la música i a la nostra cultura amb constant entusiasme és un aval inqüestionable. Cal només esperar que l'Antologia Històrica de la Música Catalana tindrà l'acolliment que mereix per convertir-la en allò que ha d'ésser: una obra de tots. SEBASTIA BENET e Gran Premi del Disç Català 1966: L'Orgue del VendrelL Obres sim· fòniques de R. Gerhard. Música profana a Montserrat. e e e Gra~t Premio del Disco 1966: Obres simfòniques de R. Gerhard. Gran Premi del Disc Català 1967: Música actual per a flau ta. Gran Premio del Disco 1967: L'Orgue de Maó. [ 57] 9 ORIOL MARTORELL L'Antologia Històrica de la Música Catalana, que per simplificar, anomenem I'AHMC, és avui, en el món, l'obra de recopilació discogràfica més important d'un nucli local. L'Oriol Martorell és un dels seus impulsors, capdavanters, assessors i no sé quantl}s coses més. Aquestes mateixes i encara ampliades activitats, les dedica a moltes altres facetes de la Música, unes ben conegudes, d'altres no tant, però en conjunt, moltes. -D'entre tot el que fas, quin lloc ocupa . I'AHMC? -Veritablement, l'Antologia és una de les coses que faig amb més il·lusió (això no vol pas dir que no me'n faci moltes d'altres) i que no solament és una de les que m'ocu..,a més temps, sinó, sobretot, una d'aquelles a les quals em lliuro més intensament. De totes maneres, no m'agrada gens dir que faig: estaria millor dir: fem, perquè és una veritable tasca coHectiva: l'equip de redacció, els companys d'Edigsa, tots els múlti· pies coHaboradors, i, també, totes aquelles persones que ens ofereixen suggeriments, ajuda I que ens critiquen en un o altre sentit. Fins i tot m'agradaria que ningú f\,0 tingués gens ni mica de por d'adreçar-nos aquestes critiques... Totes les opinions que rebem, són curosament estudiades i ens mereixen la màxima atenció. L'AHMC ha d'ésser una obra de tots i per a tots. El criteri bàsic que presideix la nostra tasca - i que l'ha feta possible- és un íntim esperit de servei a l'art i a la cultura catalanes. Els deu discos sortits fins ara, no donen una mica la impressió d'anarquia en la programació? -Potser sí, però pensa que només són deu, que responen a una estructura molt més àmplia (a fi de comptes, és l'estructura de la història musical de les terres catalanes, llibre que, paradoxalment, encara no està escrit o, almenys, publicat) i que llur ordre d'aparició respon a molts factors sobre els quals, ben sovint, la nostra influènc ia només és mínima: contractes anteriors dels artistes, diferent estadi de la investigació segons les èpoques I els gèneres, materials disponibles, etc. :€s un assumpte molt més complex del que hom pot imaginar. -Esteu contents de la marxa de les ven. des? _¡;s un problema del qual jo prefereixo no parlar: ja tinc prou feina amb els aspec- 10 [58] tes musicals. Ara bé, aprofitaré la teva pre· gunta per dir que una de les maneres que molta gent pot tenir per a col.laborar amb I'AHMC - i per tant, de millorar-la- és fent· se'n subscriptor. Com més en tinguem, més ambicions que ara poden semblar descabdellades, podrem portar a term e. -De quin disc estàs més content? -Això sf que no t'ho puc dir: pensa que els considero tots una mica fills meus. Per tant, a tots hi veig unes gràcies concretes... i un defectes que miro de dissimular i que, sobretot, em serveixen por a interr tar no ensopegar de nou amb les mateixes pedres. Potser et podria dir que els discos que en aquest moment m'interessen i em preocupen més són els que estan en pe· ríode de gestació. -Quins són? - La resposta exigeix diferents apartats: Primer. n'hi ha uns ja gravats i que falta ben poc perquè surtin al carrer; em refereixo, concretament, als de les obres simfòniques de Juli Garreta, de l'Orfeó Català en homenatge a Lluís Millet, i al de Xavier Turull amb música vlolinfstlca contemporània. Després, hi ha tota una sèrie de gravacions en procés de realització o d'estudi: quintets del pare Antoni Soler, música de cambra medieval i renaixentista, teatre medieval, danses i cançons tradicionals, · El Giravolt de Maig• de Toldrà, recitals de piano i de guitarra, música coral -des de Clavé i l'escola de l'Orfeó Català fins als autors d'avui- lírica valenciana, etc. I, fi· nalment, un fitxer enorme (que cada dia creix), ple de noms d'autors, d'obres i d'intèrprets, d'Idees i de projectes. Anar acumulant dades no és pas gaire difícil: allò que sr que ho és, en canvi, és anar plani· ficant-les. estructurant-les i classificant-les, I, sobretot, buscar el major equilibri possi· ble entre èpoques i estils, gèneres i ten· dències ... -Fins ara. com has solucionat aquest pro· blema d'equilibri? - Doncs ... no sé què dir-te. A ml em sem· bla que l'Antologia ha de ser històrica però no arqueològica i, fins a cert punt, els deu discos sortits donen una certa idea d'aquest criteri: n'hi ha sis d'èpoques més o menys llunyanes (del segle XVI fins a Enric M<r rera) I quatre de música contemporània. Però hi ha gent que ens crit ica que ens dediquem massa a la mustca actual i d'altra - molta més de la que et puguis pensar!- que ens diu exactament tot el contrari. 1 si segueix preocupant-te aquest problema, tu mateixa examina i analitza tots els noms del discos-projecte a punt de sortir que t'he anomenat abans ... ! - Alguna cosa més? - Potser si: senzillament, insistir perquè tothom que comparteixi els mateixos sentiments que a nosaltres ens han fet emprendre i tirar endavant aq uesta obra quasi quimèrica -1 em sembla que no cal pas que els precisi- no ens deixin sols i no s'es- tiguin de fer-nos arribar ni els seus criteris ni el seu suport. Com vereu, l'ORIOL MARTORELL té sempre moltes coses per dir. Només cal embalar-lo i això no costa gaire, tocant-li els temes que l'apassionen. L'Antologia no és un somni, bonic i irrealitzable, sinó una magnífica realitat, que anirà fent-se més i més ta ngible, amb el lliurament dels homes que la porten a terme i la col.laboració dels qui de veritat s'Interessen per la nostra cultura musical passada, present i... per ara, futura. M. T. GIMENEZ antologia històrica de Ja música catalana PETIT VOCABCLARI DELS DISCOS PUBUCATS, I EN CURS DE PCBLICACIO •A UN ROSER•. Cançó de Trinitat Catasús i Enric Morera. ALAVEDRA, JOAN. Escriptor i publicista, autor del text de l'oratori cEl Pessebre.., de Pau Casals. ALBALADEJO, SbNIA. Soprano solista de l'Orfeó Català. ALIO, FRANCESC. Compositor i u n dels principals revaloritzadors, en el moment de la Renaixença, del nostre cançoner tradicional. •ALLEGRO•. Primer temps de la cSonata número h (1951), d'Angel Cerdà. ALPISTE, JOSEP M. Violinista: concertino de l'Orquestra Ciutat de Barcelona i membre dei conjunt orDiabolus in Musica•. •AMICUS MEUS». Responsori de Setmana Santa de Narcís Casanoves. ARMENGOL, MIQUEL. Percussionista; membre de l'Orquestra Ciutat dc Barcelona. ARME NGOL, ROBERT. Percussionista; solista de l'Or uestra Ciutat de Barcelona i membre del conjunt cDiabolus in Musica•. BADIA, CONXITA. Soprano; especialitzada sobretot en el clied»; deixebla d'Enric Granados; molts compositors catalans li han dedicat les seves cançons. BAIXO. Antic nom donat a l'actual fagot. BARDOLET, SEBASTIA.. Monjo de Montserrat, musicòleg i director. BATLLE, FRANCESC. Tècnic de gravacions discogràfiques. BENGUEREL, XAVIER. Compositor; autor de «Cantata d'Amic e d'Amat», «Simfonia per a un festival», •Paraules de cada dia», etcètera. BERNBACHER, KIAUS. Director d'orquestra alemany, decidit peoner de la música nova. cBIPOLAR•. Obra per a piano de Josep Casanavas, estrenada en el li Festival Internacional de Música a Barcelona (1964). BONET, NARCtS. Compositor; autor de eMissa in Epiphania Domini•, cHomenatge a Gaudi•, cPell de brau•, cançons, etc. BRUNA, PAU. Compositor del s. XVII , d'origen català. conegut amb el sobrenom del «Cec de Daroca•. BUSTAMANTE , ~ DEL C~~N. Soprano; actuacions al Liceu i als Festivals Internacionals de Barcelona, i a Itàlia, Austria i Suïssa. CABANILLES, JOAN BAPTISTA. Compositor valencià del s. XVII, un dels més grans noms de la història musical als paisos catalans, sobretot en la literatura organística. cCALIGAVERUNT OCULI MEl». Responsori de Setmana Santa de Narcís Casanm·es. cCANÇO DE LA FESTITXOLA». Cançó de Josep Carner i Cristòfor Taltabull. uCANÇONS I DANSES». CoHecció d'obres per a piano de Frederic Mompou; possiblem ent són les seves pàgines més divulgade s i conerudes. cCANÇONS POPULARS CATALANES». Recull de m elodies tradiciona ls, harmonitz ades per a veu i p iano, publicat en 1891 per Francesc Alió . cCANÇONS XINESES ». CoHecció de cançons de Cristòfor Taltabull, basades en textos d'an lics poetes xinesos en versions catalanes de Josep Carner. ...cANTICU M AMORIS». Motet eucarístic de Lluís Millet, dedicat a uns seminaris tes francesos i p ub licat a París l'any 1925. uCAP AL TARD». Cor a veus igua ls, lletra i música de Lluís Millet. CAPELLA DE MlJSICA DE MONTSERRAT. Conjunt coral dels monjos montserra tins, de secular i gloriosa tradició i fama. CARBONELL, JOAN. Fagotista; professor al Conservat ori del Liceu i a l'Escolani a de Montserra t; solista en conjunts de cambra · i simfònics . CASALS, P AU. Figura cabdal de la música i t univerconsidera catalanes, de la cultura salment com el millor violonceH ista de tota la història musical; president de l'Antologi a Històrica de la Mús ica Catalana. CASANOVAS, JOSEP. Composit or, crític i comentarist a; autor, p rincipalm ent, d'obres de cambra, pianístiqu es i clieder». CASANOVES, NARC1S. Monjo de Mon_tserrat i un dels composito rs mes important s del nostre s. XVIII: au tor de moltes obres per a instrumen ts de teclat i corals, • a cappella» o concertan ts. «CATERI NA D'ALIO». Una de les «Cançons populars catalanes» de Francesc Alió. cCt l.LULES». Sèrie d 'obres pianfstiç¡_ues de Joan Guinjoan. CERCOS, JOSEP. Composit or; autor de can· çons sobre textos de Rilke i Salvat-Pap asseit, d'obres pianíst iq ues, d e cambra, simfò niques, etc. CERDÀ, ÀNGEL. Composit or; autor de diverses Sonates (piano, i violoncel i piano) i «Divertim ent». la Suite «Piater o y yo• , e tc. CEREROL S, JOAN. Mon jo de Montserra t i una de les m és grans figures de la mús ica catalana del s . XVII; les obres que d'ell hom conserva (totes elles corals i sobre textos litúrgics o religiosos ) aixf ho t esti· mon ien. CERVERA, MARÇAL. ViolonceHis ta; profes sor al Conservat ori de Lausanne i membre del • Quartet Brahms• i de l'«Ensemb le Bareque• de Lausanne; actuacion s a tot Europa i Amè rica. CERVERA, MONTSERRAT. Violinis ta; m erodel «Quartet Brahms»; resideix a Roma, fou fundadora del conjunt de cambra «< Musici• i ha actuat a tot Europa, Amèrica i Africa. CERVERA, ERNEST. Professor de piano. director de conjunts corals i harmonitz ador de moltes melodies tradiciona ls. CHARLIN, ANDR1::. Tècnic francès de gravacions discogràfi ques. CHRISTE N, ACHILLE. Tècnic sufs de grava· cions discogràfi ques. COMELLAS, JOAN. Composit or; autor de les sui tes coreogràfiques •La Ramb la» i «L'envelat», m úsica de cambra, pianística , cançons, etc. cCONCERT DE BAIXO». Obra d'Anselm Viola, ún ica partitura concertan t que es conser va de l'escola montserr atina. • CONCERT PE R A DUES FLAUTES•. Obra de Xavier Benguerel , estrenada (1962) per Jean-Pierr e Rampa! i Salvador Gratacós. «CORAL A BOCA CLOSA». Cor d'homes, dc Lluís Millet, transcrit a veus m ixtes per Lluís M. Millet. CORAL SANT JORDI. Fundada ( 1947) i dirigida per Oriol Martorell; pertany al Cercle Artístic de Sant Lluc de Barcelona i a la Federació Europea de Joves Corals. CUSIDO, ANDREU. Clarinetis ta especialitz at en el clarinet-b aix. cDANSES LLUNYANES». Quatre danses (1953). · er a vioü i piano, de Narcís Bonet: cDe muntanya », cDe tardor•, cDe flabiol• i • De m oreria». «DON QUIXOT• . Ballet de Robert Ge rhard, estrenat (1950) al cCovent Garden» de Londres per la companyi a del cSadler's Wells». DORATI, ANTAL. Dir ector d'orquest ra hongarès; resideix a Nordamèr ica i gaudeix, universalm ent, de gran celebritat . EDIGSA. Editora de l'Antologi a Històrica de la Música Ca talana, que, segons Pau Casals « ...és una de les m és lloables tasques que podia emprendr e, avui dia, una casa disco· gràfica catalana ..... cE L BON CAÇADOR ». Una de Ics cCançons populars catalanes» de Francesc Alió. cE L CANT DE LA SENYERA•. Himne de l'Orfeó Català i dels Orfeons de Catalunya ; lletra de Joan Maragall i mús ica de Lluís Millet. cE L CANT DELS OCELLS• . Una de les m és belles i conegude s nadales catalanes; harm onització de Llu ís Millet. cEL MESTRE ». Un a de les «Cançons popular s catalanes• de Francesc Alió. cEL NOI DE LA MARE•. Cançó de bressol, també d ins de la coHecció de Francesc AUó. «EL PARDAL». Una altra de les • Cançons p opulars catalanes» de Francesc Alió. cE L PASTORET». Cançó tradiciona l harmo· nitzada per Lluís MiUe t. EL VENDRE LL. Ciutat del Baix Pe nedès, en l'església parroquia l de la qual hi ha un magnífic orgue del s. XVIII. cELEGIA ». Transcrip ció d e Xavier Turull. per violi i piano, de la cançó cDamunt de tu només les flors• de Josep Janés i Frederic Mompou. ELIES, JOSEP. Composit or i organista dels s. XVII-XV III, considera t pels seus con· temporan is com un dels més grans mestres de llur època. cELS FADRINS DE SANT BOb. Una de les populars catalanes.. de Francesc cCançons , Alio. ESCOLANIA. DE MONTSERRAT. Celebèrrim conjunt coral infantil, de l'Abadia de Mont· serrat, de secular i gloriosa història i reconeguda vàlua. ESTRADA GREGORI. Monjo de Montserrat, musicòlc'g, organista i compositor. •ESTRUCTURA I V•. Obra per a piano de Xa· vier Benguerel, composada en 1966. cESTUDb. Obra per a piano de Josep Cercós, composada en 1966. FORNAS, JORDI. Dissenyador; responsable dc Ja presentació gràfica dels discos de l'Antologia Històrica de la Música Catalana. FREIXANET. Compositor i organista del se· gle XVIII, del qual només t:S c<!ncix alguna obra i no se'n té cap noticia biogràfica. GARCtA-ASENSIO, ENRIC. Director d'orquestra valencià. titular de la Simfònica de la RTVE; premis RAI de Roma, Acadèmia Chigiana de Siena, i cDimitri MitropoulOS» als Estats Units d'Amèrica. GARRETA, JULI. Compositor empordanès, mort prematurament en 1925 quan més podia esperar.se de la seva prodigiosa intuïció i temperament; autor de sardanes modèliques i d'importantíssimes partitures simfòniques. GERHARD, ROBERT. Compositor actual. nascut a Valls nerò que resideix a Anglaterra des de fa prop de trenta anys; fou alumne de Granados, de Pedrell i de Schonberg; figura d'autèntic relleu internacional. GOLS, MARCAL. Director d'orquestra, titular de la Filharmònica de Las Palmas de Gran Canaria, on, a més, acompleix tasques pedagògiques. GRATACóS, JAUME. Tècnic de gravacions discogràfiques. GRATACóS, SALVADOR. Flautista de sòlid prestigi; ha actuat a França, Anglaterra, Alemanya i Suïssa; membre de l'Equip de redacció de l'Antologia Històrica de la Música Catalana. GUINJOAN, JOAN. Compositor, crític i comentarista; director i fundador del conjunt cDiabolus in Musica•, divulgador d'obres contemporànies i experimentals. HOMS, JOAQUIM. Compositor; moltes de les seves obres poden adscriure's a les tendències de l'escola dodecafònica vienesa; autor de diversos Quartets i moltes obres instrumentals i vocals. IBAIQEZ, M. LLUïSA. Arpista; membre del conjunt cDiabolus in Musica». JACCOTTET, CHRISTIANE. Clavicembalista suïssa, professora del Conser vatori de Lausanne i membre de l'cE nsemble Baroque» de la mateixa ciutat. cJOVENtVOLA•. Co r a veus iguals, lletra i música de Lluís Millet, transcrit a veus mixtes per Lluís M. Millet. •L'ENTERRAMENT•. Cançó d'Emili Guanyabents i Enric Morera. cL'ESTUDIA!\IT DE VIC•. Una de les •Cançons populars catalanes• de Francesc Alió. «L'OMBRA DEL TARONGER». Cançó de Josep Carner i Cristòfor Taltabull. • LA CABANA». Cançó de Josen Carner i Cristòfor Taltabull. eLA COL.LEGIALA MATINERA•. Cançó de Josep M. López-Picó i Enric Morera. eLA DAMA D'ARAGó •. Cançó tradicional harmonitzada per Lluís Millet. eLA NOIA DE L'EMPORDÀ•. Una de les •Cançons populars catalanes• de Francesc Alió. eLA NOVA AMIGA». Cançó de Josep M. de Sagarra i Enric Morera. uLA PLOMA DE PERDIU•. Una de les «Cançons populars catalanes» de Francesc Alió. cLE GRILLON•. Una de les cCançons xineses• de Cristòfor TaltabuU. cLLENO». Terme castellà utilitzat per a denominar obres en les quals el joc ple de l'orgue té molta importància. cLLIBRE D'ALQUtMJES b . CoHecció de set peces per a piano, de Jaume Padrós, estrenada a Barcelona el 1963. LLORENÇ, JOSEP. Percussionista. LóPEZ, MIQUEL. Escolà i monjo de Montserrat, dels s. XVII-XVIII ; compositor i organista, teòric i pedagog. cMAGNIFICAT». Obra concer tant per a solistes, doble cor i orquestra de cambra de Josep Antoni Martí. MAI'il~. JOSEP. Tècnic de gravacions disco· gràfiques. . MAó. Ciutat de Menorca, on en l'església parroquial de Santa Maria, hi ha un magnífic orgue de principis del s. XIX. MARILL, JAUI\f fi. 1ntim coneixedor de l'obra de Juli Garreta. MART1, JOSEP ANTONI. Monjo de Montserrat, del s. XVIII. l'obra del qual -<:om a compositor, director i pedagog- va renovar l'escola musical de cenobi benedictí. MARTORELL, ORIOL. Director de l'Antologia Històrica de la Música Catalana i de la Coral Sant Jordi; llicenciat en Història i comentarista musical. MARTORELL DE CORNUDELLA, MONTSERRAT. Contralt; actuacions a I tàlia, Bèlgica, Suïssa i França; Premi d'interpretació al Q -an Premi del Disc Català (1967) . .MASON, COUN. Musicòleg anglès. cMELANGIA• . Cançó d'I gnasi l g!ésias i Enric Morera. MELIS, ANTONI. Trompa; membre de l'Orquestra Ciutat de Barcelona. MENALT, GABRIEL. Compositor i organista mataroní del s. XVII; fou organista i mestre de capella a la basílica de Santa Maria del Mar de Barcelona. MESTRES QUADRENY, JOSEP M. Compositor adscrit a les més avançades tendències; autor de cTríade per a Joan Miró», «Tramesa a Tàpies», etc. MILLET, LLUtS. Fundador de l'Orfeó Cata· là i impulsor del moviment orfeònic del nostre pafs; una de les pe rsonalitats cabdals de Ja música i de la cultura catalanes del seu temps; compositor de música cOral; fou director de l'Escola Municipal de Música de Barcelona. 1\IILLET, LLUtS M.• Director de l'Orfeó Català des de 1946; compositor i professor del [61] 13 Conservatori Superior Municipal de Música de Barcelona. «MISSA DE DIFUNTS». Una de les obres més representatives del cèlebre Joan Cercrols. MOMPOU, FREDERIC. Compositor dedic11t principalment a la literatura pianística i al clied•; un dels noms més iHustres de la · müsica catalana actual. MONTSALVATGE, XAVIER. Compositor, crític i comentarista, d'una gran influència en el nostre ambient musical; autor d'òperes i ballets, música simfònica i de cambra, cançons, etc. MORENO, SALVADOR. Compositor i a~sagis­ ta mexicà; fou deixeble de Taltabull; autor de l'òpera «Severino•, i de cançons, etc. MORERA, ENRIC. Compositor i director; un dels més vigorosos representants del renaixement musical català de la segona meitat del s. XIX; fou director de l'Escola Municipal de Música de Barcelona; autor molt prolífic; música escènica, de cambra, coral, simfònica, clieder., sardanes, etc. cNOCTIIRN». Obra per a violí i piano d'An' toni Ros-Marbà. OCHOA DE OLZA, JOS~ LUIS. Baix· actuacions a Alemanya, Anglaterra, Franca Suïs· ' sa, Àustria i Amèrica del Sud. OLTRA, MANUEL. Compositor, pianista i pedagog (professor del Conservatori Superior Municipal de Música de Barcelona)· autor de música de cambra, coral, etc. ' ' cON ETS AMOR?• Cançó de Joan Llongueres i Enric Morera. cORACIO». Cançó de Trinitat Catasús i Enric Morera. ORFEO CATALA. Fundat (1891) per Lluís Millet i Amadeu Vives, ba celebrat més de mil audicions; al seu repós s'ban desenvolup.a~ moltes qe les nostres més importants a~tlVItats ~us1cals: Palau de la Música, ReVJsta Musical Catalana, Obra del Cançoner Popular, Festes de la Música Catalana, etc. O~QUESTRA S I.MFONICA CATALANA. ConJUnt especialment format per a la gravació de les obres simfòniques de Garreta. O~QUES~ SIMFONICA DE LA B.B.C. ConJunt londinenc del més gran prestigi universal. PADROS, JAUME. Compositor i pianista que des de 1957 resideix a Alemanya· autor de la cantata cAtzavara», cKlavi~rquintett», cançons, etc. PA!Q'~LLA. ~1. qarïnetista; membre del conJunt cD1abolus m Musica». .PAS». Forma musical equivalent al «Tiento» castellà i al •Ricercare• italià, o sigui a una Fuga d'un sol tema. «PASTORAL». Poema simfònic de Juli Garreta, de tema bucòlic i amorós, estrenat per l'Orquestra Pau Casals l'any 1922. PLA, RAMON. Tenora solista de la Cobla Barcelona. «P~GARIA A LA VERGE DEL REMEI». Cor un1sonal d'Esteve Suñol i Lluís Millet; una 14 [62] de les més inspirades melodies del seu autor. «PRESENTS DE BODA•. Una de les «Cançons Populars Catalanes» de Francesc Alió. cQUETZALCOATL». Obra per a flauta i conjunt de cambra, de Joseo Soler, basada en un mite a.lteca i estrenada a Barcelona el 1%4. «QUINTETS•. Una de les obres mestres del compositor olotí, del s. XVIII, Antoni Soler: els sis «Quintets per a instruments d'arc i orgue o clave obligat». RAMPAL, JEAN·PlERRE. Flautista francès, considerat unànimement com un dels millors instrumentistes del nostre temps; ac· tuacions a tot el món i incomptables gravacions. «RECITATIU• . Obra per a piano de Joan Comellas, que, juntament amb «Elegia• i «Tarantella», forma un cTr:lptk•. RENOM, GAIETA. Tenor solista de l'Orfeó Català. RIBERA, MARIA A. Clavicembalista; coHaboracions als Festivals Internacionals de Música a Barcelona, al Liceu, i amb l'Orquestra Nacional. RICART I MATAS, JOSEP. Violonceliista i musicòleg; fundador i director del Museu Municipal de Música i professor del Conservatori Superior Municipal de Música de Barcelona. ROCH, JORDI . President de les Joventuts Mu· sicals Espanyoles i de la seva delegació barcelonina. ROMA, JOSEP M. Organista i compositor, format a l'Escolania de Montserrat i a Barcelona. ROS-MARBA, ANTONI. Director d'orquestra, actualment titular de la nova Orquestra Ciutat de Barcelona; durant dos anys ho fou de la de la R.T.V.E.; pianista i compositor; estudis i actuacions a Alemanya. ltà· lia i Nord-Amèrica; gran activitat dtscogràfica. SABAT, ANTONI. Membre de l'Equip de redacció de l'Antologia Històrica de la Música Catalana. SABATER, ROSA. Pianista de prestigi internacional; ha col:laborat amb dlrectors de la categoria de Balzer. Kubelik, Horenstein, Toldrà, Argenta, Frühbeck, Jochum, etc. SALVADOR, MATILDE . Compositora i crítica valenciana; membre de l'Equip de redacció de l'Antologia Històrica de la Música Catalana. «SALVE, MARIA•. Càntic a la Verge de ~:ont­ serrat, de Joan Llongueres i Llufs Millet.' cSALVE REGI NA•. Preludi i Fuga per a orgue, de Josep Elies, compost sobre la melodia de l'antífona mariana. cSALVE REGI NA CATALONIAE•. Salve de Lluís Millet, a veus mixtes alternades amb la melodia gregoriana. SANTOS, CARLES. Pianista nascut a Vina· ròs, especialment dedicat a la música contemporània; estudis i actuacions a França, Suïssa, Alemanya, etc. SARSANEDAS, JORDI. Poeta i escriptor; membre dc l'Equip de redacció dc l'Antologia Històrica de la Música Catalana. SEGARRA, IRENEU. Monjo de Montserrat, compositor i director de l'Escolania i dc la Capella de Música de l'abadia benedictina. SEGtl, DOM~NEC. Oboè; solista de l'Orquestra Ciutat de Barcelona; professor dels Conservatoris Superiors Municipal i del Liceu dc Barcelona. «SIMFONIA NtlM. b. Primera Simfonia de Robert Gerbard, escrita l'any 1953. uSKETCH». Obra per a violí i piano, de Xavier Montsalvatge. SOLER, A.NGEL. Pianista, especialment dedicat a l'acompanyament i a la música de cambra; membre del conjunt cDiabolus in Musica•. SOLER, ANTONI. Compositor olotí del se· gle XVIII; es formà a l'Escolania de Montserrat i fou monjo, organista i mestre de capella del monestir de l'Escorial; hom el considera el músic català més important del seu temps, amb autèntica categoria universal. SOLER, JOSEP. Compositor; autor de dues Simfonies, dues òperes, ballets, cançons, cantates, música de cambra i per a orgue, etcètera. «SONATA•. Una de les formes instrumentals per exceHència; en aquests discos n'hi ha per a instruments de teclat (A. Soler, Freixanet, N. Casanoves, J. Vinyals i A. Cerdà) i per a violi sol (J. Roms). •SONATINA•. Obra oer a flauta solista. violí, violoncel, clarinet baix i arpa, de Josep Soler. SONNABEND, YOLANDA. Dissenyadora an· glesa. «SOSPIRS•. Cançó per a veu i piano, de Ja. cint Verdaguer i Lluís Millet; transcripció coral de Lluís Millet. •SUITE EN SOL». Partitura orquestral de Juli Garreta, premiada en la VIII Festa de la Música Catalana (1920) i considerada per molts -com deia sovint Eduard Toldrà«l'obra més important del malaguanyat compositor català». TALTABULL. CRISTOFOR. Un dels músics catalan~ més complets dels últims temps; compos1tor format amb Granados i Pedrell. i a Alemanya (amb Ma.""< Re¡;:er) i a Franca;. sobretot. però, extraordinari pedagog, forjador de molts dels joves compositors actuals. «TE DEUM•. Pàgina organística, breu i brillant «Entrada~>, de Josep Elies. •TENEBRAE FACTAE SUNT». Responsori de Setmana Santa de Narcís Casanovcs. «TIENTO•. Terme castellà que indica una O"\>r? organística, intermitja entre el Preludi 1 una espècie de fugat improvisat. TORRENT, MONTSERRAT. Organista; professora del Conservatori Superior Munici- pal de Música de Barcelona; moltes gravacions (premiades algunes d'elles) i actuacions constants a tot Europa. cTRES CÀNONS•. Escrita en homenatge a Galileu, aquesta obra de Josep M. Mestres Quadreny és per a piano i tres magnetòfons. que graven i reprodueixen el so original i creen un calculat contrapunt. cTRES INVENCIONS•. Obra per a violí i piano, de Manuel Valls. TROTTA, JOSEP. Violonceliista; solista de l'Orquestra Ciutat de Barcelona i professor del Conservatori Superior Municipal de Música de Barcelona; actuacions constants: recitals, música de cambra, solista de concerts simfònics, etc. TURULL, XAVIER. Violinista: estudis amb J. Massià, Y. Menuhin, R. Ricci i P. Casals; actuacions a Europa i Amèrica; diverses audicions intei!Tals de les Sonates de Bach, Beethòven, Scb~ann. Brahms, etc. cUNA PARAULA AL VENT•. Cançó de Josep Carner i Cristòfor Taltabull. VALLRIBERA, PERE. Pianista, especialment dedicat a l'acompanyament, a la música de cambra, i a Ja pedagogia; director del Conservatori Superior de Música del Liceu, de Barcelona. VALLS, MANUEL. Compositor, crític i comentarista; autor d'un Concert per a guitarra i orquestra, eLes veus del carrer» (text de S. Espriu). etc., i, entre altres llibres, de ela música catalana contemporània•. VALLS, PAU. President de la delegació mallorquina de Joventuts musicals i membre de l'Equip de redacció de l'Antologia Històrica de Ja Música Catalana. VAUQUET, ANDRJ!. Violinista francès; Gran Premi eo el Concurs Internacional de Ginebra; solista de l'Orquestra de Ja Suisse Romande. «VERSUS». Nom donat a una sèrie de peces d'orgue de Miquel López, escrites per a alternar amb la salmòdia coral. VILA, PERE ALBERCH. El primer compositor de música ocr a orgue de qui tenim notícia a Catalunya (s. XVI). del qual, però, s'han perdut quasi totes les obres. VINYALS, JOSEP. Monjo de Montserrat. on exercí els càrrecs de mestre de l'Escolania i d'organista (s. XVIII-XIX); compositor, se'n conserven molt poques obres. VIOLA, ANSELM. Monjo de Montserrat (segle XVIII), compositor i un dels pedagogs més importants del seu temps; totes les seves obres tingueren destinació litúrgica, fins i tot l'interessant «Concert de baLxó•. WACHSMUTH, ANDRfi. Violinista suïssa; professora del Conservatori de Música de Ginebra i solista de l'Orquestra de la Suïsse Romande. [63] 15 LA RENAIXENÇA ... en donar aquestes cançons d'Aiíó i de Morera, per Conxita Badia i Pere Vallribera, creiem que n'oferim versions insuperables, car, no solament són els dos noms que van lligats ai renaixement del •lied• català, sinó que els considerem els intèrprets ideals .. . Joan ALAVEDRA ... si en CI avé és el músic representatiu de la primera època del catalanisme, I'Aiíó és el músic representatiu que senyala en son camp, amb vehemència i sinceritat, el començament de la segona època del nostre renaixement artístic ... Lluís ·MILLET ... magistral Interpretació de Conxi ta Badia, que dóna una lliçó de bon gust. d'lntel.ligència i de nítida dicció .. . acompanyada amb absoluta compenetració al piano per Pere Vall ribera ... J. M. MESTRES QUADRENV (•lmagen y Sonido•) FRANCESC ALIO (1862-1908) Cançons Populars Catalanes: El pardal - L'estudiant de Vic • Pre· sents de boda • El mestre • Caterina d'Alió • La nola de l'Empordà • La ploma de perdiu • El Noi de la Mare • El bon caçador • Els fadrins de sant Boi • ENRIC MORERA (1865-1942) Melangia (1. lglésias) La nova amiga (J. M. de Segarra) Oració (T. Catasús) On ets amor? (J. Llongueres) la col.legiala matinera (J. M. ~ópez­ Picó) L'enterrament (E. Guanyabents) A un roser (T. Catasús) CONXITA BADIA. soprano PERE VALLRIBERA, piano ahmc 10-11 JOSEP ANTONI MART1 (1719-1763) Magnificat per a solistes, doble cor 1 orquestra NARC1S CASANOVE S (1747-1799) Caligaverunt oculi mel Amicus meus Tenebrae factae sunt Responsoris de Setmana Santa, per a contralt, cor, i baix continu ahmc 10/ 23 M. C. BUSTAMANTE, soprano - M. MARTORELL, contralt - J. L. OCHOA DE OLZA. baix M. TORRENT, orgue - J. TROTTA, violoncel - D. SEGú. oboè ORQUESTRA DE CAMBRA i CORAL SANT JORDI Direcció: ORIOL MARTORELL ... obra escrita per a vuit veus I acompanyament Instrumental (en un i altre cas es combinen els episodis a solo i els tutti) , les diverses frases del càntic de la Mare de Déu unei~en la severitat de les últimes conseqüències del polifonisme barroc amb el virtuosisme més decoratiu de les noves tendències arribades d'Itàlia... El resultat d'aquesta síntesi té una unitat sorprenent i una força i un vigor que el fan comparable a moltes partitures del seu temps que ara gaudeixen del més alt prestigi ... ... l'expressivi tat I el dramatisme místic de Narcís Casanoves adquireixen, en aQ,uests tres •Responsoris•, una altura només comparable a la puresa I a l'originalita t del seu llenguatge musical... Ens trobem, sense cap mena de dubte, davant unes pàgines musicals -davant unes pàgines de música litúrgica- dignes de la més gran obra mestra Oriol MARTORELL d'un autor d'una veritable vàlua universal... ... una de les més belles partitures (•Magnifica t• de Martí) de l'escola montserratina. El seu estudi detingut podrà reportar-nos moltes ensenyances sobre el grau i la qualitat precises d'italianisme que graviten damunt d'ella, enfront d'altres elements evidentment autòctons que no acostumen a trobar-se en altres partitures d'aques! mateix per!ode i que en aquesta fan sentir la seva presència. Fins I tot existeixen alguns moments en els quals apareix el misteri de la creació genial, alxf com una insòlita origiJosep CASANOVAS nalitat rítmica... (• Destino•) [65] 17 FREDERIC MOMPOU Cançons i Danses per a plano PRIMERA GRAVACIO INTEGRAL ROSA SABATER ahmc 10/ 31 ... les •Cançons i Danses• (la seva obra més divulgada) oresenten, al costat de la mateixa intencionalitat emocional (la de ·Charmes• i de •Música callada• ). la manifestació més viva i radical d'un esperit específicament català... projectat en una àrea universal ... Manuel VALLS ... el cicle •Cançons i Danses• és, proba· blement, el més representatiu de la música de Frederic Mompou ... ... Rosa Sabater s'hi manifesta amb una dis· tinció, amb un preciosisme de matisos ex· pressius i, en suma, amb una perfecció que aconsegueixen valorar el disc, en l'aspecte interpretatiu, al mateix nivell de les Jbres que conté ... .. . les dotze •Cançons i Danses• de Mom· pou, en la versió de Rosa Sabater, merei· xen plenament les •tres estrelles; en qual· sevol llista de discos recomanables ... Xavier MONTSALVATGE (•Destino•) 18 [66] Un dels nostres millors Instruments històrics, l 'orgue del Vendrell, i la nostra millor organista actual: MONTSERRAT TORRENT . Gran Premi del Disc Català 1966 Tot i que no és un dels exemples més antics de l'escola catalana, l'orgue del Vendrell, que da~ del 1777, té, tanmateix, una gran importància per a nosaltres perquè és un dels pocs lntruments que han sobreviscut a l'última guerra ... Representa una fusió d'estils en la qual cap no predomina; és el fruit d'un intent de síntesi, fonamentat sòlidament en la concepció germànica de l'orgueneria... Es tracta d'una peça •mportant -una de les poques que es conserven- en la història de l'orgue a Catalunya ... Josep SOLER ... magistral pulsació i domini rítmic, tan difícil de mantenir a l'orgue i, no obstant això, tan important... Montserrat Torrent ha penetrat a fons estils que, en la seva simplicitat aparent, presenten mil problemes a un músic escrupulós. I això es veu tant en els moviments com en el registrament .. . L'encant especial de les obres d'aquells segles Rossend LLATES ens és transmesa amb mà mestra. (•El Correo Catalén•) PERE A. VILA ( 1517-1582) Tiento PAU BRUNA (?-1665?) Tlento sobre la Lletania de la Verge GABRIEL MENALT (?-1687) Tlento de false~. sisè to JOAN B. CABANILLES (1644-17U) Tiento de Batalla MIQUEL LOPEZ (1669-1723) Lleno 11 Versus de setè to NARC1S CASANOVES (1747-1799) Sonata 11 Sonata 111 ahmc 10/41 L'ORGUE DE MAó «Gran Premio del Disco 1967» Obres del segle XVIII, tocades per MONTSERRAT TORRENT JOSEP ELIES (16...-17... ) Te D eum Salve R egina ANTONI SOLER (1729-1783) Sonata mím. 67 FREIXANET (1730?-?) So11ata en Fa major JOSEP VINYALS (1771-1825) Sonata XVI L'orgue de Maó fou inaugurat l'any 1810. Havia estat construït a Barcelona, pels orgueners suïssos Johannes K1burz i Franz Otter als auals l'havia encarregat mossèn Gabriel Aleñar, rector de la parròquia de Santa Maria de la ciutat menorquina... Quan, després d'un trasllat ple d'incidents, ja era installat, hi intervingueren, ta m bé , els illencs Sebastià Lladó, que construí la caixa, i Francesc Comas, que féu les escultures i els ornaments exteriors ... El programa d'aquest disc comprèn exclusivament composicions del segle XVIII, aquest segle de la història de la nostra cultura i del nostre art t an injustament menystingut. Efectivament, ens bastaria de conèixer l'obra d'un compositor tan extraordinari com l'olotí Antoni Soler per a poder afirmar que la música catalana d'aquella època assolí un nivell altíssim. Josep RICART i MATAS ahmc 10/ 43 ROBERT GERHARD PRIMERA SIMFONIA ·DON QUIXOT• Orquestra Simfònica de la BBC de Londres Direcció: Anta) Doratl ·GRAN PREMIO DEL DISCO 1966• Gran Premi del Disc Català 1966 ahmc 10/72 Gerhard, Schêinberg i We bem, a Barcelona (1932) ... la vitalitat de la música actual es. manifesta... gràcies a dues obres de Robert Gerhard ... extraordinàriament interpretades... Montserrat ALBET («El Ciervo») ... Robert Gerhard, sens dubte el més important entre els compositors catalans de la seva generació. i pràcticament desconegut al propi país... Anta I Dorati, considerat com un dels grans diréc~ors del moment, interpreta... dues obres molt importants... Sebastià BENET (e Serra d'Or) ... el més important compositor del nostre país en el moment acual... La realització del disc és impecable... la gravació és excepcional. .. Josep M. MESTRES QUADRENY («Imagen y Sonido») ... un dels peoners... de Ics tendències atonalistes... això no obstan~.. . la seva producció també es veu marcada per trets característics del nacionalisme, del qual no li ha permès fugir la seva condició de mediterrani... Versió modèlica, pulcra, equilibrad<J i amb poderós impuls expressiu... · .\1atilde SALV ADOR ( «Levante») ... un dels discos més importants que s'han editat a Espanva en aques:s últims deu anys ... Gran èxit editorial que no hauria de faltar en· cap discoteca inteHigent. Raimon TORT («Destino») ANSELM VIOLA (1739-1798) Concert de Baixó NARC1S CASANOVES (1747-1799) Pas VI Sonates VI i VII MARIA A. RIBERA, clavicèmbal JOAN CARBONELL, fagot ORQUESTRA DE CAMBRA Direcció: ANTONI ROS~MARBÀ Gran Premi del Disc Català 1966 ahmc 10/91 La musica per a concert o, amb una altra expressió no tan ae;ceptada, la música profana, és una faceta sorprenent de l'escola montserratina ... L'escola montserratina es dedicà sempre a la música per a la litúrgia, entesa amb l'amplitud que li donava la concepció de l'època... L'únic instrument que, a més d'acompanyar, té peces expresses que toca sol, és l'orgue... No podem jutjar la música del passat amb l'apreciació religiosa dels nostres dies... Però el cas desorientador és el «Concert de baixó» (els baixons són els predecessors. del fagot) del pare Anselm Viola... ¿Es tracta potser d'una excepció? ... Si tenim en compte que en el temps del pare Viola a Montserrat hom tocava a l'orgue o amb l'orquestra petits fragments de les simfonies i dels quartets de Haydn o d'altres autors similars durant la missa, ens adonarem que, per a Viola i els seus contemporanis, aquest «Concert de baixó» devia respirar la mateixa expressió espontània i ampla de religiositat que els movia a incloure aquelles peces en el culte... Gregori ESTRADA ... deliciós Cçmcert per a Fag_ot d'Anselm Viola, contemporani de Mozart, perfectament gravat per una Orquestra de Cambra catalana, a les ordres d'un director destinat a una gran carrera: Antoni Ros-Marbà... Carl DE NYS («La Relève») ¡n\iolo~i;T .r'~~~ -'i!·Y ~~~10!Il . ' ' lti stt iwien l <Htlllll~i<<t <·«t et ann L~ K' 1 CEREROLS DE DIFUNTS JO~N CEREROLS (1618-1680) Missa de difunts ESCOLANIA I CAPELLA DE MUSICA DE MONTSERRAT Direcció: IRENEU SEGARRA ahmc 10/ 92 Els segles XVI i XVII representen per a l'escola de mus1ca de Montserrat el temps més brillant de la seva història... I, indudablement, el nom més iHustre de tot aquest període de florida és el de Joan Cererols ... Ni la manca de dades biogràfiques, ni la pèrdua de moltes de les seves obres, que no han arribat fins a nosaltres, no són prou perquè la figura de Cererols ens pugui passar desapercebuda. Les obres que en conservem son el millor testimoni de la seva perso~alit~t musicaL. La cMissa de difunts• té, sens dubte, un gran valor artístic; hi ha fragments francament admirables; però, a més, en el seu conjunt és com un resum de tota l'obra de Cererols: serena, inspirada, majestuosa... Sebastià BARDOLET ...Joan Cererols, primeríssima figura del seu temps, sabé adaptar perfectament el seu estil a les necessitats de la celebració litúrgica... Cererols es defensà dels corrents decadents del seu temps aferr.a nt-se a la tradició, però això no el va privar d'avançar amb pas ferm, i hom pot veure, en la seva producció, contribucions importants a la música nova. Molt sovint el seu contrapunt és audaç, i les dissonàncies no li feien por. :: Aquesta Missa és un clar testimoni de la florida polifònica de l'escola )llontserratina del segle xvn, digna continuadora de la gran tradició de l'escola hispana del segle XVI... pot ésser comparada molt favorablement a qualsevol altra dels més grans polifonistes ... Ireneu SEGARRA ... un dels compositors més importants sortits del Monestir, comparable a qualsevol gran mestre de la polifonia clàssica del seu temps. La «Missa de difunts» és una mostra extraordinària del seu art, profund, emotiu, fonamentalment religiós ... Versió fidelíssima... Sebastia BENET («Serra d'Or») ... extraordinària versió d'una de les obres cabdals d'un dels més grans músics catalans del segle xvii ... Veritablement és un disc que to:s els cantaires catalans haurien de conèixer... Revista dels Orfeons de Catalunya ... al meu entendre, una de les millors gravaçions que mai no hagi fet el cor montserratí. Poques vegades haureu sentit una música catalana antiga de tanta volada lírica, de tan sàvia arquitectura contrapuntística, de tan serena majestat. Oriol MARTORELL ( «Tele-Estel•) [ 71) 23 CRISTOFOR TALTABULL i els seus deixebles ahmc 10/ 101 C. TALTABULL (1888-1964) Cinc cançons xineses (J. Carner): 1. Una paraula al vent. 2. L'ombra del taronger. 3. •Le grillon•. 4. La cabana. 5. Cançó de la festitxola. Orques· tracions (excepte la núm. 3,. original de l'autor) de J. SOLER (n. 1935). MONTSERRAT MARTORELL, contralt CONJUNT DE CAMBRA Direcció: MARÇAL GOLS J. X. J. A. J. J. J. J. CASANOVAS (n. 1924): Bipolar. BENGUEREL (n. 1931): Estructura IV. PADROS (n. 1926): Llibre d'Aiqulmles I. CE RDA (n. 1924): Allegro. COMELLAS (n. 1913): Recitatiu. CERCOS (n. 1925): Estudi. GUINJOAN (n. 1931): Cèl.lules núm. 1. M. MESTRES OUADRENY: Segon dels tres cànons en homenatge a Galileu. CARLES SANTOS, plano • Cristòfor Taltabull sabé donar als seus dei· xebles l'orientació adient a l'instint musical de cadascun... Aconseguí de reunir al seu voltant un grup de músics, la majoria dels quals han estat després i són actualment els compositors més destacats... Hauria es· tat impossible de reunir en un sol disc obres de tots els deixebles ... Per això n'hem escollit algunes -senceres o fragmentàries- d'aquells que, precisament perquè representen tendències estètiques molt diferents les unes de les altres, manifesten la condició excepcional que distingí el mes· tre... Ens ha semblat que la millor mane· ra de recordar-lo en un disc fóra adjuntar a una petita mostra de la seva obra de creador la dels seus deixebles; ells foren, indubtablement, el fruit més important de la seva intel.ligent I sensible activitat mu· sical... Salvador MORENO . .. pedagog exemplar, Cristòfor Taltaoull abans d'ensenyar estudiava l'alumne, ' al mateix temps que 11 proporcionava una l>òlida formació tècnica, el dirigia de manera que pogués peseQvolupar lliurement el s.eu talent creador... L'homenatge als seus vmt anys de dedicació docent a la nostra ciu· tat no pot ser cap altre sinó l'obra élels seus deixebles... Maria Lluïsa BORRAS (• lmagen y Sonldo•) Cristòfor Taltabull, l'home providencial per a la música catalana contemporània... Des del seu piset del carrer de Casp va projectar la seva saviesa I la seva grandiusa personalitat damunt tota una generació de música... Sebastià BENET ( •Serra d'Or•) XAVIER BENGUEREL: CONCERT per a dues flautes i cordes J. P. RAMPAL i S. GRATACOS • Direcció: K. BERNBACHER JOSEP SOLER: SONATINA I QUETZALCOATL per a flauta i conjunt de cambra SALVADOR GRATACOS • Direcció: E. GARCIA-ASENSIO GRAN PREMI DEL DISC CATALA 1967: PREMI JOVENTUTS MUSICALS ... quan en un cert aspecte podem considerar ja clos el període tonal en la música d'occident, és sorprenent i quasi paradoxal que la flauta continuï gaudint de la ¡m~fe­ rèncla dels compositors del nostre temps ... . .. Benguerel és un compositor dlflcil de classificar. .. Arrenca. evidentment, d'una visió vienesa i germànica del fenòmen sonor, és a dir sensiblement dodecafònica i fortament contrapuntística. En ell, però, aquesta via desemboca en una lluminositat i en un lirisme insubornables ... ... potser Josep Soler és ara el compositor català que millor ostenta, solitari, un estil molt modern i actual, amb ressonàncies d'una mena de neoimpressionisme màgic ... Les seves partitures testimonien, com ¡loques d'altres dins el panorama actual de la nostra música, una absoluta sinceritat en l'elecció de les formes i dels materials ... Josep CASANO~AS ahmc 10/102 ... el Doble Concert de Benguerel és una de les seves obres més rotundes... és cohe· rent, succinta, noble i regular en la form!l ... s'imposa pel seu atractiu directe, al mar~e de qualsevol especulació acadèmica ... ... tornem a escoltar (Ouetzalcoatl) pra:> os per la suggestió tant de la línia melòdica, que en el timbre de la flauta té un encant misteriós i llunyà. com per l'atmosfera també màgica que li proporciona el fom¡ sonor del concertant... ... excel.lents interpretacions... Xavier MONTSALVATGE (•Destino•) Nous autors i obres en actual projecte o estudi de gravació Anònims medievals: Música de cambra i escènica (Les tres Maries, De Peregrino, Misteri d'Adam i Eva, Assumpció de Santa Maria). Anònims: Cançons i danses tradicionals. Mateu Fletxa (1481?-1555?): cEnsaladas•. Uuís Milà (1500?-1561?): Obres per a guitarra. Sant Francesc de Borja (1510.1572): Polifonia religiosa. Joan Brudieu (1520.1591): Madrigals, Missa de difunts i Goigs de Nostra Dona. Joan Ginés Peres (1548-16U): Polifonia religiosa. Joan B. Comes (1568-1643): Cantates. Joan B. Pujol (1573-1621): Vespres de sant Jordi. Joan March (1582-1658): Polifonia religiosa. Joan Verdalet (16...-16... ): Polifonia religiosa. Francesc Valls (1665-1747): Obres per a orgue. Domènec Terradelles (1713-1751); Te Deum i Aries d'òpera. Lluís Misón (1720.1766): Música escènica. Benet Julià (1727-1787): Polifonia religiosa. Rafael Anglès (1730-1816): Obres per a clavicèmbal. Pau Esteve (1730?-1801?): Música escènica. Vicenç Martín i Soler (1756-1806): Àries d'òpera. Josep Gallès (1761-1836): Obres per a clavicèmbal. Ferran Sors (1878-1839): Obres per a guitarra. Mateu Ferrer (1788-1864): Obres per a orgue. Ramon Carnicer (1789-1855): Àries d'òpera. Joan Aulí (1797-?): Àries d'òpera. Baltasar Saldoni (1807-1889): Àries d'òpera. Vicenç Cuyàs (1816-1839): Àries d'òpera. Josep Ventura (1817-1875): Sardanes. Josep Anselm Clavé (1824-1874): Obres corals. Salvador Giner (1832-1911): Música simfònica. Felip Pedrell (1841-1922): Obres vocals. Francesc Tàrrega (1852-1909): Obres per a guitarra. Antoni Nicolau (1858-1933): Obres corals (Cicle montserratí). Isaac AJbèniz (1860-1909): Obres per a piano. Enric Granados (1867-1916): Obres per a piano. Amadeu Vives (1871-1932): Obres vocals. LI~~ Romeu (1874-1937): Música popular reh¡posa. Pau Casals (n. 1876): Obres vocals. Miquel Llobet (1878-1938): Obres per a guitarra. Jaume Pahissa (n. 1880): Música escènica. Joan Manén (n. 1883): Música simfònica. Antoni Pérez Moya (1884-1964): Obres corals. Oscar Esplà (n. 1886): Música de cambra. Emili Pujol (n. 1886): Obres per a guitarra. Baltasar Samper (1888-1966): Música simfòni· ca (Cançons i Danses de l'illa de Mallorca). Gracià Tarragó (n. 1892): Obres per a guï. tarra. Manuel Palau (1893-1967): Música simfònica. Joaquim Zamacois (n. 1894): Música de cam· bra. Eduard Toldrà (1895-1962) : El giravolt de maig. Joan M. Thomàs (1896-1966): Obres corals. Manuel Blancafort (n. 1897): Cançons. Ricard Lamote de Grignon (1899-1962) : Música de cambra. Joaquim Rodrigo (n. 1902): Cançons (Tríptic de Mn. Cinto). Xavier Gols (1903-1938): Música de cambra (Quintet de corda). Vicenç Asensio (n. 1903): Cançons. Vicenç Garcés (n. 1903): Cançons. Josep Valls (n. 1906): Cançons (poemes de J. Carner). Joaqúim Serra (1907-1957\: Variacions per a piano i orquestra. Rafael Ferrer (n. 1911): Concert per a violí i orquestra. Matilde Salvador (n. 1918): Cançons. Manuel Oltra (n. 1922): Obres corals (Bestiari, de Pere Quart). Albert Blancafort (n. 1928): Música de cambra. Jordi Torra (n. 1931): Música de cambra. Lleonard Balada (n. 1933): Música experimental. Salvador Pueyo (n. 1935): Música de cambra. Francesc Bonastre (n. 1944): Música vocal. e En aquesta relació hi falten encara, evidentment, molts noms; a més, també cal pensar que entre els projectes en curs d'estudi hi ha els de la gravació d'altres obres d'autors que ja figuren en els élis· cos publicats o en curs de publicació, i els noms dels quals no s'ha repetit eJl aquesta llista. Col.laboracions A més de totes les col·laboracions (artistes, intèrprets, autors, comentaristes, assessors, etc.), ja esmentades en aquestes pàgines i amb moltes de les quals es compta per a la realització de nous discos, estan previstes per a les pròximes gravacions, entre d'altres, les següents: Montserrat Alavedra - Lluís Albert - Montserrat Albet - Higini Anglès - Joan Arnau ·Ars Musicae•. Joan Balcells - Francesc Baldelló - Sebastià Benet - Gabriel Blancafort. Manuel Cabera - Montserrat Caballé - Manuel Capdevila - Capella Clàssica Polifònica Francesc Chico - Josep Climent - Cobla Barcelona - Cor Al.leluia - Cor Madrigal - Coral Antics Escolans de Montserrat - Manuel Cubeles. •Diabolus in Musica• - ·Domaine Musical• de París. Joan Ferrer - Joan Fuster. Eugeni Gassull - Enric Gispert. Josep Lamanya - Alícia de Larrocha - Rossend Llates - Josep Jordi Llongueres - Josep M. Llorenç. Joan Massià - Lluís Millet i Loras - Francesc Miracle. Antoni Nicolàs. Orfeó Lleidatà - Orquestra Ciutat de Barcelona. Josep Palau , Jaume Picas - Joan Pich Santasusana. Miquel Querol - Quartet Parrenin. Jesús Ribera - Enric Ribó - Anna Ricci - Josep Romeu - Josep M. Ruera. Rafael Subirachs. Joan Torra - Raimond Tort. Robert Veyron-Lacroix - Carme Vilà - Lluís Virgili. Per a subscriure-us o demanar qualsevol classe d'informació sobre l'Antologia Històrica de la Música Catalana, podeu dirigir-vos al vostre proveïdor habitual o, directament, a Edigsa (Avda. José Antonio, 654 - tel. 232-35-01). El preu de subscripció de cada sèrie de cinc discos és de 1.200 ptes. i serà fet efectiu contra reembossament o contra rebut al moment del lliurament dels discos. El preu de venda normal de cada sèrie és de 1.500 ptes.; el subscriptor, per tant, obté un descompte del 20 %. A més, els subscriptors rebran un àlbum-estoig per cada dues sèries I, amb la quarta, un ampli fullet amb dotze treballs -profusament ll.lustratssobre la música a les terres catalanes. [75] 27 DANZA DE LOS TARTA ROS (Del Ballet •La Fuente de Backhchsarai • ). Música de B. Asafiev. Coreografia, R. Zakharov. Director de Orquesta, G. Rozhdestvensky. Ballarines, M. Borisov, A. Kramarevsky, S. Yagudin y miembros del Ballet del Teatro Bolshoi. Las ·Danzas t;ktaras• son los bailes con los que estas hordas celebran sus fiestas y orgias. Danzas de hombres, vitales, duras, salvajes, bailadas en un incesante ritmo, constantemente aumentado hasta llegar a la extenuación de los ballarines. Esto, unido al fulgurante colorido de los vestidos, las mongólicas caras y los glros violentos de los cuerpos, nos hacen vivir instantes de fuerte emoción estética. DANZA ESPAfiOLA (De ·El Lago de los Cisnes•).- Música de Tchaikovsky. Coreografia, A. Gorsky. Director de Orquesta, C. Rozhdestvensky. Ballarines, S:...Zvyagina, A. l~er­ sesova, Y. Sekh y G. Sitnlkov. El punto elegido de la obra de Tchaikovsky · El lago de los cisnes•, la • Danza española• nos muestra una maravillosa plastica, sólo capaz de ser conseguida por estos magnificos ballarines de Bolshoi. AGUA DE PRIMAVERA. - Música de Rachmaninoff. Coreografia de Asaf Messerer. Oirector de Orquesta, Yuri Faier. Ballarines, L. Bogomolova y S. Vlasova. El naclmiento de la Primavera es presentada con la sencillez que sólo una coreqgrafía magistral lo permite. POLONESA V CRACOVIANA (De la ópera • lvan Susanin•) . - De Michael Glinka. Coreografia. Rostilav Zacharov. Director de Orquesta, Yuri Faier. Las danzas polacas y cracovlanas, en todo su realismo. Los danzantes cruzan, pasan, saltan, se acercan, se separan en medio de un endiablado ritmo. Todo ello combinado con un magnifico vestuario, que crea al espectador una magnífica emoción visual, que no termina hasta que suena el último compas de la magnifica música de Mlchael Glinka. WALPURGISNACHT (La noche de las brujas) (De •Fausto•) . - Música de Gounod. Coreografia, Leonid Lavrovsky. Director de Orquesta, Yuri Faier. Ballarines, R. Struchkova, A. Lapayri, G. Farmanyants, A. Trushkin, Z. Korotaeva, T. Vetrova, M . Gotlieb y otros artistas del Ballet del Teatro Bolshoi. Una vez mas en • Walpurgisnacht• la brillante coreografia de Lavrovsky se muestra en una vigorosa danza apasionada, en la que los ballarines de este sugestlvo ballet no reposan, sino vuelan por el escenario. La música de Gounod, unida a los maravlllosos bailarines, encabezados. por Struchkova y Lapauri, hacen que el espectador se encuentre dentro del clima de orgia que se representa ante sus ojos. LA MUERTE DEL CISNE. - Música de Saint-Saens. Director de orquesta, Yuri Faier. Con Galina Ulanova. En un momento en que nos falta el alient o cuando Galina Ulanova se mueve en la escena en su soberbia interpretación de •La muerte del cisne•. Hay en esta ejecución fuerza y graclas. Las manos y los brazos de la Ulanova se mueven con una calidad encantadora, que es casi irreal, y cuando el cisne muere, resistiéndose hasta el final, un poema de belleza ha pasado para siempre. «GISELLE». - En dos actos, con Galina Ulanova y el Ballet del Teatro Bolshoi. Música de A. Adam. Libreto, T. Gautier, B. Saint George, G. Corrali. Director de or· questa, Yuri Faier. Coreografia, G. Corrali, G. Perrot, M . Petipa. Revisión de la_ producción. Profesor L. Lavrovsky. Oiseñador, B. Volkov. El reparto: Giselle, Galina UJanova; Conde Albert, Nikolal Fadeyechev y miembros del Ballet del Teatro Bolshol. •Giselle• es el cuento tragico de las doncellas que mueren antes de su boda. La leyenda dice que abandonan sus tumbas por la noche y empiezan a danzar en un vano esfuerzo por encontrar la felicidad que conocieron antes de la muerte. Pero tenga cuidado el viajero que se ~ncuentra con estos palldos espectros. Porque le obligaran a danzar con ellos hasta que muera. 6 únicas y extraordinarias sesiones cinematograticas BOLSHOI BALLET en Eastmancolor Producida y dirigida por PAUL CZINNER con la estrella rusa del ballet GALINA ULANOVA y Ralses Struchkova y Nikolai Fadeyechev OROUESTA DE LA ROVAL OPERA HOUSE (Covant Garden) OROUESTA SINFONICA DE BOURNEMOUTH dirigidas por VURI FAIER y G. ROZHDESTVENSKY -oOoPROGRAMA - Danza de los Tartaros Danza española Agua de Primavera Polonesa y Cracoviana la noche de las brujas la muerte del Cisne Giselle Vlernes, 3 novlembre 1967, 10.30 noche Sabado, 4 novlembre, 6.45 tarde y 10.30 noche Domingo, 5 noviembre, 4.15 tarde (1.• sesión). 6.45 (2.• seslón) y 10.30 noche PALACIO DE LA MUSICA Venta anticipada de localidades para todas las sesiones a partir del lunes, dfa 30 de octubre, de 5 a 8 de la tarde en la Admlnlstración del Palacio de la Música. Viernes, Jabado y domingo. para las sesiones de los días respectives, en taquilla de 11 a 1 y a partir de las 4 de la tarde. (Domingo a partir de las 3 de la tarde.) •SUPREMO DANONE DE CHOCOLATE Oellcioso como un bomb6n u mucho m6s dlgestivo. • SUPREMO DANONE DE CARAMELO Exquisoto como una golosina u mucho mb alimentlcio. CONCERTS DEDICATS ALS SOCI S PROTECTORS ORF~Ó CATALÀ Director: Mtre. LLUIS M. MI L LET Subdirectors: Mtres. J. Tomàs i A. Cabané Audicio ns núms. 1047 i 1048 PROGRAMA El Cant de la Senyera . . . . La Dama d'Aragó (pop. catalana) . El pastoret (pop. catalana) Pregària a Sant Jordi . . Sosptrs . . . . La filla de Maria . . . Salve «Regine Cataloniae» . Salve Maria LL. LL. LL. LL. LL. LL. LL. LL. MILLET MILLET MILLET MILLET MI LLET MILLET MILLET MILLET li Secció de nois: Som petits Sol, solet . . . Arri, Arri cavallet . LL. MI.LLET CUMELLES RIBó CUMELLES RIBó Petita pausa Fum, fum (cançó en forma de sardana) . J. TOMA.S Roseta (popular francesa) V. D'YNDY (1} Pregària (estrena) . . J. DOTRAS SERRABELLA (1} Amor meu (estrena) . J. DOTRAS SERRABELLA (2} Elegia eterna E. GRANADOS Versió per a solo i cor del mateix autor La nostra verema (sardana) . MORERA (1) Premiada en el Concurs Orfeó Català 1963 (2) En commemoració del Centenari del Naixement del seu autor Solistes: Sònia Albaladejo, soprano Gaietà Renom, tenor Acompanyament a l'or gue: Mtre. J. M. ROMA Direcció: Mtre. LLuts M.• Mn.l.ET Dilluns, 13 i dimecres, 15 de novembre de 1967, nit, a les 22.15 h. PALAU DE LA MUSICA CATALANA Jorqu era Hnos. PIANOS -ARMONIU MS -ORGANO S INSTRUMENTOS TALLER ESPECIALIZADO ESTUDIO TECNICO Asesores técnicos y afinadore s del Palacio de la Música, Juventud es musicales y otras important es asociacio nes de concierto s Colle Copons, 2 (Frente Catedral) Teléfono 222 77 74 Barcelona - 2 AYUNTAMIENTO DE BARCELONA VII CICLO DE TEATRO MEDIVAL Puesta en escena de la Fars a de la visit a (1524 y 1540) obra bilingüe del poeta valenciana JUAN FERNANDEZ DE HEREDIA Salón del TINELL Noviembre, dras 13, 15, 16 y 17, a las 22.30 horas localidades, en Plaza de Cataluña, a partir del día 7 y en Plaza del Rey, los días de representaclón EL HUMOR, EL REALISMO, LA IRONIA I LA SOFISTICADA DESENVOLTURA DE LA CORTE Y LA SOCIEDAD VALENCIANA$ DE LA EPOCA, EVOCADAS CON MAESTRIA Y AGUDA EXACTITUD POR SU DRAMATURGO MAS REPRESENTATIVO, INJUSTAMEN· TE IGNORADO POR EL GRAN PUBLICO DE NUESTROS DIAS. Cartas a la Redacción Molt senyors meus: El concert celebrat el diumenge 1 d'octubre a la tarda al Museu Marítim, es va començar mitja hora més tard del que anunciava el programa. ÉS natural que per als qui vivim fora de Barcelona, això representa que alguns haguéssim de marxar abans de l'acabament d'aquell important concert dintre el Festival Internacional de Música, malgrat que hom anunciés allò de « ••. rigorosa puntualitat, etc... » El firmant resideix a Vic. Per sortir del concert per tal de no fer tard a l'últim tren, i no molestar el públic, vaig haver de posar-me a prop de l'entrada ja que el meu seient era al final de la Sala. ¿Per què no començar a l'bora anunciada, oimés en el present concert on, donat el seu caire d'EXTRA, havien de fer-se els discursos corresponents? El mateix crec que hauria de tenir-se present en tots el? concerts de tarda que es celebren al Palau; podrien acabar a dos o tres quarts de nou; ha de tenir-sc en compte que adhuc seria molt ben vist pels de la capital, ja que avui les distànçies s'han allargat massa també per a ells i sobretot si surten a la nit. Recordo que l'any 33 o 34 en ocasió dels concerts de diumenges a la tarda del «Patronat de l'Orquestra Pau Casals» hom tingué en compte els assistents forans, per raó de certes entrevistes amb senyors de Sabadell, Manresa, etc etc. Som molts els qui els agrairíem que es posés remei al que acabo d'exposar. Mentrestant, aprofito l'avinentesa per agrair-los aquesta delicadesa i saludar-los ben efusivament, seu affm. s. s. ANTONI POU.S.- VIC NOTA DE LA REDACC/0. - Quant al concert del Museo Marítim, indiquem al nostre comunicant que hem passat la seva lletra als organitzadors del Festival Internacional de Música. Pel que fa referència als concerts celebrats al Palau de ta Música Catalana, 1zom procura de començar puntualment. Tot amb tot, sorgeixen, de vegades, alguns imponderables que Ilo impedeixen. [81) 33 ~ -~WJ~~-~~~~~~~~~ti1~ Discos editados en E spaña de BERNARD HAITINK 835.070 AY (Stereo) B. BARTOK Concierto para orquestn. Suite de Danzas. Orquesta del CONCERTGEBOUW (Amsterdam). 835.108 AY (Stereo) M. RAVEL Daphnis et Chloe (Suite núm. 2) : Lever du jour. Pan tomime. Danse géné· rale. Pavana para una infanta difunta. Alborada del gracioso. - Rapsodia · española: Prélude à Ja nuit. Malagueña. Habaoera. Feria. 835.055 AY (Stereo) P. I. TCHAIKOVSKY Concierto para violin en "re• mayor, op. 35. Concierto para violin en "mi" menor, op. 64. 835.144 AY (Stereo) I. STRAWINSKY El pdjaro de fuego: Introducción. Danza de "El pajaro dc (uego". Varia· ción del "El pdjaro dc fucgo•. Ronda de las princesas. Danza infernal del Rey Kastchey. Berceuse. FinaL - Petrousltka (Burlesca CI\ cuatro escenas): Feria de Carnaval. Danza rusa. 835.166 AY M. MUSSORGSKY Cuadros de una exposici6n: Paseo. El gnomo. El viejo castillo. Tuller(as. Bydlo. Ballet de los polluelos en sus cascarones. Samuel Goldenberg y Schmuyle. La plaza del mercado en Limoges. Catacumbas. La cabaña de patas de gallina. La gran puerta de Kiev. C. SAINT·SAENS Danza Macabra, op. 40. H. BERLIOZ El Carnaval Romano, Obertura, op. 9. ; ~ dirigiendo la orquesta de RT.v.E. MANUEL DE FALLA El AMOR BRUJO EMMANUEL CHABRIER ESPAÑA MAURICE RAVEL BOLERO N° DE CATALOGO 802 783 LV pl'Oximamente en discos e XXV ANIVERSARI DE L'ORFEO LAUDATE (1942-1967) Dimecres, 22 de novembre de 1967, a les 10'15 de la nit FESTIVITAT DE SANTA CECILIA (Pa trona dels músics) AUDICIO DE CLAUSURA DELS ACTES COMMEMORATIUS Programa I CANTS I DANSES DE LA MORT MUSSORGSKY (cantada en rus) RAIMON TORRES li NOVENA SIMFON IA BEETHOVEN Solistes CE CILIA FONDEVILA MONTSERRAT MARTORELL DE CORNUDELLA BARTOMEU BARDAGI RAIMON TORRES ORQUESTRA SIMFONICA I CORS Direcció: ANGEL COLOMER I DEL ROMERO PALAU DE LA MUSICA CATALANA I los conciertos ASOCIACJON DE CULTURA MUSICAL. - El día 31 por la noche, en el Palacio de la Música, la Asociación de Cultura Musical, de Barcelona, iniciara sus actividadcs de la presente temporada. Para tan importante sesión ha podido asegurarse el concurso del violinista Yehudi Menuhin, quien con la Orquesta Ciudad dc Barcelona, hajo la dirección del maestro Antonio Ros-Marba interpretara el Concierto en la mayor de Mozart y el Concierto en re menor de Brahms. Sc completa el programa con la Sinfonía en mi bemol de Mozart. Concierto de solemnidad y de acontecimiento musical en este de la «Cultural», al que seguiran otros de la maxima importancia en los que intervendran artistas de fama internacional. EL PIANISTA POLACO MALCVZYNSKY. - Una intensa actividad, en Ja presente temporada, viene desarrollando el gran pianista potaco Witold Malcuzynski. Las principales ciudades de Europa, los Festivales Internacionales de Música, tas orquestas de mayor prestigio, han solicitado el concurso de este excepcional pianista polaco que vuelve a presentarse en Barcelona, el día uno del próximo més de noviembre, por la tarde, en el Palau ofreciendo un programa del mayor interés integrada por obras de Beethoven, Prokofieff, Debussy y Chopin. RECITAL CHOPI N POR RUBINSTEI N. - Constituye siempre, no sólo entre los aficionades a la Música, sino también en los medios sociales y púbjico en general, un verdadera revuclo y espontaneo entusiasm o el anuncio de una actuación por el pianista Rubinstein. Todo pronóstico queda sin valor alguno ante la ración del pública que se apresura a asegurarse la localidad en la que poder admirar, una vez mas, a tan excelso artista, a tan popularísimo pianista. Rubinstein ofrece en su próxima actuación en el Palacio de la Música un programa integrada por obras de Chopin. Servicio internacional de venta de sonido grabado por corre o, implantada en España esta nu eva modalidad por medio de su delegación: Phono-Post Internacional 116 west 14th street New York N.Y. 10011 Discos clasicos - Jazz - Populares De cualquier parte del mundo, sin limitación de catalogos, nacionalidades ni marcas.-Recibido s directamente en su domicilio contra reembolso. Los servicios de Fonocorreo, pueden ademas ofrecerle cualquier otra modalidad de disco: Operas, Zarzuelas, Pollfónlco, Barroco, Sinfónico, Coral, Folklore de todo el mundo, Folk· songs, Gospets, Negro Esplrltuales, Tops-Hits, Top Tunes, Recitados, Comedias, Novelas leídas en todas las lenguas, Cursos de ldiomas y de lnstrumentos, Música para acompañar cantantes y sollstas instrumentales, Miscelaneas, Discos de Efectos, Discos de amblentaclón musical, Religiosos, De dernostraclones, De pruebas, De frecuenclas, etc. AfMriOO IIIDIIOS 1i0C3 BARCElONA ers, Irving er in, ic Leonard Bernstein, Eugene Ormandy, Louis Arn1strong, Bing Crosby, Doris Day, Glenn Ford, Frank Sinatra Victoria de Los Angeles, Claudio Arrau, Nat Milstein, Isaac Stern, Alfred Hitchcock, Elia Kazan, Joshua Logan, André Kostelanetz, y otras muchas celebridades del 111urLdo de la música han escogido FISHER. 1 Una oamn lloüca on el mundo de la Alta Fldolidad 1 Amplilocadores, Sinlonizadores, Receptores 11 Pantallas acústocas de una calidad técnica 11 sonora excepcionales. Concebi dos, construídos 11 conltolados por los laboralooios de la FISHER CORPORATION. Long lsland Clty. New York, USA En España, VI ETA Audio Electrónica, con sus 12 años de experiencia en A lta fode lidad, garantoza sus produclos. Los aparatos FISHER sólo los hallaril Ud. en los majores comercios espectalizados de nuealro pals. FISHER noticiasv. · comentartos BARCEONA. - Se ha celebrada un concicrto con motivo de Jas Ficstas de Ja Merced- Festiva les de Otoño en la Parroquial Basílica dc Ntra. Sra. dc la Merced. Fue interpretada a cargo de la Orquesta de Camara «Amics dels Classics», bajo la dirección del maestro Joan Palet Ibars con la colaboración de la Coral Cantiga hajo la dirección del maestro Leopold Massó. Actuaran como solistas: María Do· lores Martí, María Dolores Agell, Gaietà Renom y Josep Domenech. BARCEWNA. - Ha tenido Jugar en la cierto inaugural del Organo. Colaboró caParroquia San Pacià la bendición y Conmo organista la eminente profesora Montserrat Torrent. BARCEWNA. - El 13 de octubre se cumplió el 47 aniversario de la prese¡;¡tación oficial en el Palacio de la Música de la «Orquesta Pau Casals». Como programa inaugural la orquesta interprctó «Suite en re» de Bach; «Octava Sinfonía» de Beethoven; eMa mere L'oye», de Ravel y el poema sinfónico de Liszt cLos ideales». ANDREUA FORNELLS. - Ha fallecido en Barcelona la que había sido extraordinaria soprano, Andreua Fornells Vilar, que se habfa destacada principalmente como solista del Orfeó Català. Habfa ingresado en la sección coral el 19 de noviembre de 1902, a propuesta de la profesora y solista Emerenciana Wehrle. Andreua Fornells se hizo célebre por la exquisita interpretación de las bcllas melod!as catalanas. El nombre de Fornells va unido al del Orfeó Català, donde adouirió un renombre_ totalmente justificada. Sus interpretaclOnes de El cant dels ocells, El rossinyol, Divendres Sant, Cançó de bressol y de tantas otras no han tcnido mejor intérprete. Fue memorable también cada una de sus intervenciones como solista en los grandes oratorios : Les estacions de Haydn, Missa en si menor de Bach, Missa Solemnis y Novena Sinfonía de Beethoven, diversas cantatas de Bach, etc. A sus grandes éxitos interpretativos seria necesario añadir, en una nota mas extensa, su sensibilidad como compositora-intérprete, y su alto magisterio al frente de la catedra del Conservatorio Superior Municipal de Música de nuestra ciudad. Descanse en paz la eximia artista. V FESTIVAL INTERNACIONAL DE MUSICA. - Dentro del presente Festival in· ternacional de Música, y siguiendo la costumbre de años anteriores han sido celebradas tres misas en las que han participada tres conjuntos corales: En la capilla de Santa Agueda, el Cor Maçlrigal hajo la dirección de Manuel Cabero (obras de E. Ribó, Gelineau, Brahms, D. Cols, I. Segarra y Rodoreda) v el Orfeón Pamplanés, bajo la dirección de José Antonio Huarte con la interpretación de la Missa Quarti Toni de Victoria. En la basílica del Pi, el Orfeó Manresà, bajo la dirección del maestro Agustf Coll y con la particinación del organista Ignasi Torras ofreció la primera audición en Barcelona de la Missa Brevis en do mayor K, 115, de Mozart. GRAN TEATRO DEL LICEO. - Se ha heebo público el programa de la oróxima temporada del Liceo, cuva inauguración esta prevista para el día 7 de noviembre y que se prolongara basta el 31 de enero de 1968. En cartel figuran 50 funciones, con 17 óperas distintas del repertorio italiana, francés, ruso, aleman y español. Intervienen cincuenta y dos cantantes, algunos de los cuales no han actuada todavía en el Liceo. Entre nuestros grandes artistas es esnerada la reaparición de Montserrat Caballé, después de sus ya continuados triunfos en el Metropolitan de Nueva York. Día 31 de octubre, 10.30 noche, en el Palacio de la Música OROUESTA CIUDAD DE BARCELONA Director Maestro: ANTONIO ROS-MARBA Solista: YEHUDI MENUHIN violinista ASOCIACION DE CULTURA MUSICAL Exclusivamente socios. lnscripciones y detalles: Via Layetana, 113 - 1.• 2.• - Tel. 232 4332 MALCUZYNSKI el gran pianista polaco actuara en un UNICO REC IT AL el día 1.• de noviembre a las 6.15 tarde. Palacio de Ja Música. Día 26 de nqyiembre, tarde, en el Palacio de Ja Música Recital Chopin por el pianista RUB INS TEI N concursos y e CANCIONES NAVIDEÑAS. - A fin de estimular el cultivo y difusión de canciones navideñas catalanas, S'Agaró, el privilegiada Jugar de la Costa Brava, convoca un con· curso de canciones, de acuerdo con las siguientes bases: l. Las composiciones, escritas para piano y canto a una sola voz, habran de ser rigurosamente inédltas y origlnales, si bien con ambiente navideño y sabor popular. - 11. De estar formada la composición, por coplas y estribillos. por excepclón podran remitirse originales a dos voces, si éstas vienen a ser aplicades a una parte de la obra, o sea sólo en las coplas. - 111. De todas las obras presentades al concurso, el Jurado, seleccionara seis de elias que pasaran a una final para ser interpretades por uoos coros infantiles en audiciones llevadas a cabo ante un públíco In· fantll. IV. Este públlco ir¡fantll emltira su juicio de prlmacfa de las mismas, mediante sufragio. estableciéndose, para éste fln, dos clasiflcaclones de canciones seleccionadas, cuya audición seré dada en dos turnos. En el primer turno, el programa de las canciones puestas a votación estara compuesto de entre las tres señaladas al efecte por parte del Jurado, quedando elegídas en este acto, el primera, segundo y tercer premio. En el segundo turno, con igual mecanlca de sufragio, se data la audición de las canclones seleccionadas por el Jurada para que de entre elles sean otorgados los tres accéslts. - V. Los premies que se otorgan son: Un primer premio de 15.000 pes~ tas. un segundo de 10.000 y un tercero de 7.500 pesetas. para el primer turno, y un accéslt de 4.000 pesetas, y un segundo de 3.000 y un tercera de 2.000 para el segundo turno. - VI. El plazo de admisión de obras terminades a las doce horas del dfa 10 de noviembre próximo y deberan ser entregades, tanto el contenido del texto, como de la música por duplicada, mediante sobre cerrado, en el cual venga escrita un lema o titulo, acompañado de otro pliego, también cerrado, en el que figure igual lema o tftulo v en su interior el nombre y dirección del autor o autores de la obra. -VIl. Las composiciones remitidas al concurso deberan ser entregadas en Radio Barcelona, Caspe, 6, Barcelona. Horario de recepción: de 4 a 6 de la tarde, o bien oor correo. VIII. Componen el Jurado los maestros Lluïs M.• Mlllet, Juan Dotras Vila, Xavier Montsalvatge, Xavier Turull, Jaime Torrents v Ellsardo Sala. IX. La participación, en el 3er. Concurso de canciones navideñas catalanes, año 1967, significa la plena aceptación de estas Bases. así como del fallo que emita el Jurado que seré inapelable. · e e BONN. - El premio Beethoven 1967, que concede la ciudad de Bonn, cuna del compositor, fue concedído al compositor húngaro de 44 años Gvorgy Llgeti por su •Requiem• estrenada en Estocolmo en 1965. TOULOUSE. En el concurso de canto ha habido una nòtable carencia de temperamentos dramaticos. En el plano vocal el concurso tuvo, sin embargo, una buena r~ presentación. Fueron coronades la polonesa Zdzislawa Donat y el arn~ ricano Louis Hagen-William. l I enocloc"dl• c•l•l•n• udoa 1 1 1 I ' hi~òtia del Una obra indispensable per a tota biblioteca important: • TEATRE CATALA HISTÒRIA DEL TEATRE CATALÀ per Francesc Curet La primera gran i exhaustiva història de l'escena catalana, on surten tots els personatges que han donat vida I relleu a aquesta branca de la nostra cultura. Un miler d'il.lustracions Profusió de color EDITORIAL AEDOS Un llibre que ha donat la volta al món, ara en la seva versió original: CONVERSES AMB PAU CASALS per Josep M. Corredor Traduïda a dotze idiomes, aquesta és l'obra capital per conèixer la vida del mestre, explicades per ell mateix les opinions IHustrat amb dotze làmines EDITORIAL SELECTA Distribució d'ambdues obres: Casa del Llibre s.a. - vida musical LONDRES. - El famosa director de orquesta inglés, Sir Malcolm Sargent, ha fallecido víctima de una larga enfermedad. Había sido uno de los mas célebres directores de orquesta britanicos. PARIS. - Se ha celebrada el 15 aniversario de la Orquesta de Camara de la O.R.T.F. Presentaran, bajo la dirección de su fundador, Píerre Capdevielle, la obra maestra de Alejandro Scarlatti, «Mitridate Eupatore». NUEVA YORK. - Ha fallecido el cantante.. compositor y guitarrista Woody Guthrie, después de una larga enfermedad nerviosa que le ha imposibilitado durante trece años. BUCAREST. - La Orquesta Filarmónica de Los Angeles ha producido una viva impresión. La sonoridad y la disciplina ban sido ejemplares, pero el conjunto aparece masivo y sin relieve. MUNICH. - Con ocasión del 60 cumpleaños del compositor Günter Bialas, se ba celebrada un concierto especial. Se interpretaran la «Música en dos tiempos para arpa y arco», los «Lieder de García Lorca» y una sinfonía y sus «Preisungen» (Cantatas) para barítona y órgano. Bialas es profesor de Composición en el Conservatorio de Municb y es autor, entre otras composiciones, de la ópera «Hero y Leandro». MONTREAL. -La Orquesta Nacional de la dad donde dara tres conciertos con motivo taculo de la Exposición Universal. Después orquesta efectuara una jira por los Estados O.R.T.F. ba llegada a dicba ciudel Festival mundial del especde su estancia en Montreal, la Unidos. KIEL. - Todos los públicos germanos reciben con extraordinario entusiasmo los conciertos de la Orquesta Nacional de Madrid. Frubeck y los profesores corresponden a las ovaciones con «bises» de música española. LUCERNA. - Según un comentaria del enviada especial de «Le Monde», la Orquesta .t-Wcional de la O.R.T.F. ba tenido un éxito triunfal en su participación con motivo de las Semanas Internacionales de Música. El periodista añade, sin embargo, que este triunfo ha beneficiada poco a la escuela francesa. BADEN-BADEN. - El tercer concierto Ars Nova de Radio Sudoeste BadenBaden se inauguró con la obra para coro bablado «AMN» de Dieter Scbnebel. [91] 43 XII Gran premio clel clisco 196 7 del El 7 de octubre, Día del Disco, se dio a conocer el resultada del Xli Gran Premio Disco 1967 otorgado por la Revista •Ondas• y Radio Barcelona. : El Jurado que otorgó los premios estaba compuesto por los siguientes miembros Juan Dotras Don Pedro Voltes, Director del Archivo Histórico de la Ciudad; Maestro don de la radiO. Vila, por la Socledad de Autores; don José Maria Guillem García, fundador de la Rey Barcelona Radio de Director lglesias, Tarin Manuel don difusión española; ll, Casadeva Pedro don Juventud; Radio de Director Surroca, Luis vista •Ondas•; don José don Rai· Presidenta del Hot Club de Barcelona; don Carles Marimón. crítlco de discos;Barcelona, mundo Tort; don Jaime Torrents, Jefe de Programas y Emisiones de Radio . los discos y don Jorge Janer. asesor de Dirección de EAJ-1. que actuó como Secretaria premiades han sido: l Jo Fr M Al MUSICA DE CAMERA P. Antonio Soler, Ouintetos para clave y cuerda. (Hispavox-HH-240/ 41/42.) MUSICA DE CAMERA PARA OROUESTA J . S. Bach, El arte de la fuga. (DECCA-SXLE 303-04.) LIEDER Schubert-Schumann. Tenor: Hermann Prey. (DECCA-SXL 6161.) MUSICA SINFONICA Brahms, Sinfonía núm. 2. (DECCA-SXL 6172.) OPERA P. Mascagni, Cavallerfa Rusticans. - R. leoncaval lo, I Pagliacci. (DEUTSCHE GRAM· MOPHON - 139.205/6/7 SLPM. FRAGMENTOS DE OPERA Marilyn Horne, Recital. (DECCA-SXL 6149.) MUSICA DE CONCIERTO J. Brahms, Concierto para violin y orquesta en Re Mayor, op. 77. Christian Ferras, violin. (DEUTSCHE GRAMMOPHON - 138.930 SLPM.) MUSICA RELIGIOSA DE CONCIERTO Beethoven, Missa Solemnis. (l.V.S.A. - SAN 165/6 l.) MUSICA DE BALLET Stravinsky, Orfeo. Apolo. (C.B.S. - 72355.) ORGAN O L'orgue de Maó. (EDIGSA-AHM 10/43.) PIANO Chopin. Artur Rubinstein. (RCA VICTOR - LM 2889.) GUITARRA Maestro Segovia. (DECCA - SAH 17002.) PREMIO A LA MAS EXTRAORDINARIA REALIZACION FONOGRAFICA R. Wagner, Las Walkirias. (DECCA-SXLE 312/16.) PREMIO AL MEJOR DISCO DE AUTOR E INTERPRETE ESPAiiiOL Falla, La vida breva. Victoria de los Angeles. (L.V.S.A. - SAN 157-8 l.) MUSICA CONTEMPORANEA ESPAiiiOLA Anna Ricci, Música Española actual. (BELTER-17.077.) cu ta lld ra Sc po eo yo te bit tic ot VE rrE ta el¡ ha no PiE es q~ m~ atr tac de 1 es• ~~ 44 [92] discos w•tc~~~.:iallí-.tiwi<~• ~ !t "· Lllll l !-.1111 l'llhlh ll l;l 8:Jiiili9' l M' ·~ DEMAO VOrgue de Maó Josep Elies, Antoni Soler, Freixenet, Josep Vinyals Montserrat Torrent, organista AHMC 10/ 43 la Antologia Històrica de la Música, a la cual va dedicada buena parte de la presenta edición extraordinaria, tiene como finalidad la recopilaclón de las obras més caracterfsticas de nuestra historia musical. •Son nuestros propios intérpretes quienes por regla general las recrean. Si esta feliz coincidencia se da practicamente en la mayoría de estas grabaciones, en la presente se une el hecho de dar a conocer también un instrumento catalan muy característica: el órgano de Mahón. Al igual que en otro disco de la misma serie (L'orgue del Vendrell, AHMC, 10 % 41), Montserrat Torrent, su indiscutible intérprete, nos presenta uno de los pocos instrumentes de esta clase todavra en estado satisfactorio, que se han salvada de la destrucción o del abandono. Si el órgano del Vendrell (1777) es una pieza singular de gran importancia, no lo es menos el que conserva la igiesia parroquial de Santa María de Mahón. (Próximamente aparecen'í una grabación de obras de autores catalanes contemporaneos interpretades por Montserrat Torrent con el órgano de la catedral de Girona.) Uno de los aciertos mas importantes de este disco (que por sus altas calidades ha m_erecido el premio del Disco del presente ano) es el de haberlo dedicada exclusiva- mente a compositores catalanes del siglo xv1u, la mayoría de los cuales son desconocidos o practicamente olvldados. De Josep Elies •padre y patriarca de los organistes españoles•, (Nebra) se inclu"e Te Deum, breve y brillente Entrada, según un manuscrita que conserva el Archivo de Montserrat y Salve Regina, en forma de preludio y fuga. Del Padre Antoni Soler (Olot 3.XII.1729 · Escorial 20.XII.· 1783), que bien puede considerarse como el compositor catalan mas importante del dieciocho, una de sus innumerables sonatas para clavicémbalo u órgano. Con otra sonata en fa mayor de Freixenet -practicamente desconocido- concluye la primera cara de este disco. Del monje monserratino Josep Vinyals (1771·1825) se ha escogido la sonata núm. XVI, una de las pocas piezas que se conserven de este músico. escrita al parecer a la edad de dieciséis años, cuando estaba todavfa en la Escolania. Montserrat Torrent, intérprete indi.scutiqle, ha conseguldo, como hemos aountado, el gran premio del Disco del presente año. Esta distinción nos confirma la auténtica categoria de Montserrat Torrent, a la cua! fue concadido también el ·Gran Prix du Disque• por un extraordinario recital del valenciana Ca· banilles. - A. S. .. gu1a ile conciertos ., LO CAL CO NCIERTO 25 mlérc. 22.15 h. 26 juev. 22.15 h. Palau 27 viern. 22.15 h.- Palau 29 dom. 18.30 h. 31 mart. 22.15 h. Palau Orq uesta del Concert gebouw, de Amsterdam. Dir.: Bernard Haltink. Obras de Beethoven, Brahms, Happenes, Debussy. (V F.I.M.) Orquesta del Concertgebouw, de Amsterda m. Oir.: Eugen Jochum. Rosa Sabater, piano. Obras de Wagner , Strauus, Beethoven. (V F.I.M.). Orquesta del Concertgebouw, de Amsterda m. Dir.: Bernard Haitink. Janet Baker, contralto. Ernst Hiifliger, tenor. Obras de Haydn y Mahler. (V F.I.M.). Festival de Dansa Catalana. Dir.: Moreno Pallí. (Obra del Ballet Popular.) Orquesta Ciudad de Barcelona. Dir.: Antoni Ros-Marbà. Yehudi Menuhin, violin. Obras de M ozart y Brahms. (Asociación de Cultura Musical.) FECHA I OCTUBRE Palau Palau NOVIEMBRE 1 miérc. 18.15 h. 3, 6, 7, 8, 9 10 h. 3 vlern. 22.30 h. 4 sab. 18.45,22.30 5 dom. 16.15-18.45 y 22.30 h. 8 mlérc. 22.45 h. 9 juev. 22.45 h. 10 viern. 22.45 h. 11 sab. 19-22.45 h. 12 dom. 19-22.45 h. Palau Recital Malcuzyn ski . Obras de Beethoven, Prokofleff , Debussy, Chopin. VI Cicle de Audiciones para la lniclación Musical de los escolares. Seslones dedicadas a Mozart. (Juventudes Musicales.) Proyecclón de la pelrcula de Paul Czinner, Bolshoi Ballet. Palau 2.• y 3.• sesión de Bolshoi Ballet. Palau 4.•, Palau Palau s.• y 6.• sesión de Bolshoi Ballet . Palau Nathan Davis Quintet con Tete Montoliu. •Big City Blues•. (li Festival de Jazz.) Albert M angelsdor ff Quintet y la orquesta de Sonny Grey. (11 Festival de Jazz.) Dusko Goykovic Quintet. (11 Festival de Música.) Palau Oscar Peterson Trio y Coleman Hawkins. (11 Festival de Jazzc) Palau Rolf y Joachin Kühn Quintet . Mile Davi s Quintet . (11 Festival de Jazz.) Palau Palau GUIA MUSICAL 26 octubre 1967. Núm. 3/4. .Temporada 1967/1968. Edlción extraordin aris de 15.000 ejempiares. Editado p or •Palau d e la Música Catalana - Departamento de Public1dad•. Ja noticia NOTA IMPORTANTE: La redacción de GUIA MUSICAL publicara en esta secclón el envfo ores organizad los a Rogamos . Barcelona en celebren se que todos los conciertos paginas. programas y cuantas noticies creen lnteresan tes para su lnserción en estas .J k. n. :v lk. y et Idi UI· ¡y, es- No pida un vermouth pida un MARTINI Percibiró entonces el sabor incomparable que le ofrece esta ormoniosa mezclo de vinos de colidod y plantes oromóticos seleccionados que, en el tronscurso de vorios generociones ha ofirmodo su mundial prestigio Pidolo cOn the rockS» 120 millones de hombres en mas de 50 paises usan los famosos productos Floïd En el mundo entero, el hombre elegante recurre a los mejores produclos, la nio para su satisfacción personal como por la impresión que desea causar de hombre impecable. FLOTO, tan conocido por su acreditada AFTER-SHAVE, Ideal para después del afeitado, ha creado ademas la mejor serie que exisle de perfumeria para caballero. La base científica unida a los mejores componentes naturales garanliza la calidad de los productos FLOTD. s.~~ .., ..~ .... ~'""',,.,lklt __.ctoft.t rl\1•• Floid en Europa: