Naixença i passió de El Pessebre Enric Casals El Pessebre de Pau Casals, per Lluís M. Millet El Pessebre arreu del món L'Orfeó Català: notícies Romeo Y Julieta: un éxito espectacular en todo el muindo Cine infantil: cine escolar al Palau de la Música I Curso de educación cinematográfica Los conciertos: Orquesta Ciudad de Barcelona, corales infantiles Noticias y comentarios: la sardana, biblioteca central Concursos y festivales: Alicante, Madrid Vida musical Discos: Il trovatore de Verdi Guia de conciertos
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
gers, Irving Ber in, Ric Leonard Bernstein, Eugene Ormandy,' Louis Armstrong, Bing Crosby, Doris Day, Glenn Ford, Frank Sinatra, Victoria de Los Angeles, Claudio Arrau, Nat Milstein, Isaac ·stern, Alfred Hitchcock, Elia Kazan, Joshua Logan, And!~é Kostelanetz, y otras muchas celebridades del mundo de la música han escogido FISHER. Una gama única en el mundo de la Alta Fidalldad1 Amplificadores, Síntonízadores, Receptores 11 Pantalles acústicas de una calídad técnica u sonora excepclonales. Concebidos, construídos ¡¡ controlados por los laboratorios de la FISHER CORPORATION. Long ls!and Clty. New York, USA En España, VIETA Avdio Electróníca, con sus 12 años de experiencia en Alta Fidelldad, garantiza sus produclos. Los aparatos FISHER sólo los hallarÍI Ud. en los merores comercios especializados de nuestro pals. , / NAIXENÇA I PASSIO DE ~~EL PESSEBRE" 'J Aquesta obra és nascuda del desig d'un infant. La meva filla Maria, que aleshores tenia cinc anys, en atansar-se Nadal va demanar-me •que li fes el pessebre•. Sortírem un matí i, a les parades de les escales de la Catedral de Barcelona, compràrem el suro per a fer les muntanyes i la Cova, la molsa per als prats i les figuretes per a animar el paisa!ge. El muntàrem en un racó del menjador i, quan jo em pensava que el meu treball s'havia acabat i que no ens mancava sinó, la vetlla de Nadal, cantar-hi tots plegats El Noi de la Mare, El Rabadà i El cant dels ocells, va demanar-me que •li'n fes un vers». Jo tenia temps aquells dies. Sortia de la captivítat en un vaixell, a causa d'uns fets polítics, i reflexionava cap on podia orientar la meva vida. Vaig agafar, doncs, un quadem, disposat a començar. Es tractava de fer parlar oquelles figuretes que tenia davant els ulls. I de fer-les parlar en un llenguatge entenedor per a una nena. ¿Què havien de dir? El sentit del pessebre, és a dir, la transcendència del Naixement. .. Un escriptor, però, és, abans que tot, un home. I tot home és treballat interiorment, vulgues o no, no ja solament per l'època, sinó, àdhuc, pel moment que viu. És així com jo m'explico ara que aquell Poema, que començà intentant cantar per a un infant la inefable joia d'una Naixença, s'anés transformant, insensiblement, en la boca dels meus personatges en el drama de la Passió. Com podia ésser altrament, després del que ja havia passat i del que es preveia que viuria el nostre poble I Homes i animals estaven extàtics en aquell ambient de simplicHat primària. Però, a cadascun d'ells -com a mi mateix - , una veu íntima, profètica, ja ens anunciava la tragèdia, i tots l'acceptàvem amb fortalesa purificadora, sabent que només de la nostra fidelitat i de la nostra virtut depenia l'Hosanna finaL La veu de l'home del pou, del pescador, de l'home que llaura, de la parella de la portadora, de la vella que fila, tant com les de la mula, del bou i dels camells, concordaven a revelar-nos que el sentit profund d'aquella Naixença era el primer acte del dolorós Sacrifici. Els fets irromperen sobre el Poema, i aquest no pogué acabar-se, aleshores. I una nit de gener, dintre l'úrúca maleta que es pogué salvar de l'estimbada pels barrancs plens de neu del Coll d'Ares, el quadern passà amb nosaltres, en una caravana de milers de persones que [219] 3 marxaven cap a França. A París vaig trobar el mestre Pau Casals, que venia d'Anglaterra i al cap de pocs dies vaig reunir-me amb ell a Prada. M'hi atreia l'admiració que sempre havia sentit pel gran artista, el desig d'escriure la seva biografia i l'honor de fer costat a l'home que dedicava la seva vida a la tosca que també jo creia més necessària en aquells moments: l'aiut als compatriotes que s'apilaven pels camps de concentració. Vaig instollar-me al mateix hotel, i més tard - quan, després d'una temptativa desesperada, en plena desfeta de França, ens posaren al carrer a mitjanit - llogàrem, plegats, la famosa «ViHa Colette», on hem viscut tants anys. Ell s'havia dedicat, de primer, a ajudar la gent dels camps, enviant-los centenars i centenars de milers de francs i escrivint-los milers i milers de lletres, fins al punt que hi havia dies que, d'haver-ne escrites tantes, després no podia tocar. Vinguda la guerra mundial, es dedicà a donar concerts per totes les grans ciutats de França, a profit de la Beneficència. En tots c::quests concerts el vaig acompanyar. Els alemanys ocupaven el nord del país, però un dia, sobtadament, ocuparen tot França. Els teníem a Prada. Érem presoners i no podíem escapar. No volíem, tampoc, abandonar l'estimat país en aquell moment de la seva tragèdia. Al mestre, des d'Amèrica, li feren proposicions magnífiques, que va refusar Escoltàvem la ràdio anglesa tapats amb flassades, al fons d'una habitació, mentre algÚ de nosaltres vigilava al carrer el pas ritmat de les botes ferrades. I un dia, com si un raig de sol travessés aquella negra nuvolada, s'anunciaren uns Jocs Florals de la Llengua Catalana, a Perpinyà. El nostre 4 [220) deure era de col-laborar-hi. Vaig pensm en el meu Poema. En secret, sense dir res al mestre, que no el coneixia, vaig acabar-lo i el vaig enviar. Guanyà la Flor Natural. El mestre en fou sabedor abans que jo, pel diari, i el va senti! per primera vegada quan vaig llegir-lo en la Festa, a la qual assistírem plegats. Això era pel maig de 1943. I pel iuny, el dia del meu sant, en baixar de la a& va cambra i abraçar-me per dir-me e Per molts anys I "• em donà el primer frag. ment musicat. ¿Us imagineu la meva ~orpresa, la meva emoció? Vaig creure que era la finesa d'un dia. Però, amb aquella calma segura amb què anuncia les seves decisions, després de parlar· me de la bellesa poètica i de la gravetat que trobava en l'obra, em digué que l'expressiva simplicitat del seu text la feien molt apta per a ésser posada en música i que anava a compondre tot el Poema. Aleshores, i des de l'endemà, comen· çà un dels períodes més interessants de la meva vida. Perquè, des de ja feia anys, jo sentia cada matí, després del fragment de Bach al piano amb què el mestre començava el dia, com el pri· mer violoncel del món assajava, hores i hores, els compassos difícils de les obres més diverses, de Schumann, de Lalo, de Bach, d'Elgar, de Dvorak. A casa, o pels hotels en les tournées de concerts de beneficència, Pau Casals no parava de treballar tossudament, amorosament, cada dia, i a desgrat de les circumstàncies més adverses, els fragments als quals - segons la seva gràfica expressió - volia e trencar els ossos», és a dir, simplificar-ne l'execu· ció. cPerò, mestre, ¿no fa més de trenta anys que ja ho té registrat, això?• cNo or :!ir ig la or tir ·lo ts. y, .e- er "g· ra re ili ia tr· e- le la lD el :1· !e ia el el i· :¡s :¡s le A te ls tl, te ls 'a ls l· a o hi fa res. Encara pot millorar-se.» I quan, enmig d'aquella solitud i d'aquella reclusió, amb l'esdevenidor incert que oferia el món en guerra, hom li demanava per què encara estudiava tant: cEl meu deure- deia- és estar a cada moment a punt per al concert•. Des de l'endemà, però, d'aquell Sant Joan dell943, després del Bach matinal començava la composició d'El Pessebre. I en el silenci sagrat d'aquella caseta que ha estat visitada, més tard, per tantes notabilitats, però on vivíem aleshores en la severitat més estricta, mancats de tot, isolats del món i com abandonats de tothom, amb el perill, a cada instant, d'una detenció que no hauria estat ni remarcada -ni podia, de mo· ment, ésser protestada per ningÚ - , l'artista que havia abandonat la Itàlia de Mussolini i l'Alemanya de Hitler treballava abstret en el seu univers de música, mentre davant la porta passaven, vigilants, els soldats alemanys. En el petit piano de la seva cambra, cada matí començava per alçar-se, tímida, una sola nota que quedava, vibrant en el silenci, suspensa en l'aire; que es repetia, insistint, com si en cridés una al~a. i que era seguida, lentament, per noves companyes que avançaven, com ella mateixa, vaciHant per una regió de somni. Era com un lleu i errívol vagareig eteri, com una immaterial florida musical que naixia, muntava, s'esbadellava suaument en l'espai i es cloïa o s'esvaïa en el silenci, per a recomençar tot seguit, cada vegada amb un accent més segur. Privilegi Únic per a un escriptor, jo vivia en la mateixa fornal on s'anaven forjant les ales del Poema. Assistia íntimament al misteri de la transformació gradual de la poesia en música, de l'estrofa en cant. Sabia sempre el vers sobre el qual treballava el mestre i veia com, ara vestint, ara penetrant, ara transcendint, ara aureolant la paraula, l'obra anava construint-se, ordenant-se en figures i temes musicals, que es precisaven cada vegada més. A la casa hi havia sempre una quietud absoluta, tota ressonant de música. Per la finestra es veia, al fons cobrint tot l'horitzó, la massa blavissa del Canigó, crestat de neu. A cent metres teníem la Gestapo. De mica en mica, i sense interrupció de cap mena, l'obra anà avançant du· rant anys. Cada dia, cada dia, entre el fragment de Bach i l'es:udi del violoncel. sentíem en la seva cambra 1'encantament d'aquelles notes que es buscaven i que acabaven per unir-se harmoniosament en una melodia que cantava suaument en el silenci. El mestre, abstret i en calma, cantava a vegades les paraules del text i anava anotant amb llapis sobre el paper pautat les seves troballes. Quan en tenia un fragment acabat ens cridava a la seva cambra. Encara veig l'esclat joiós dels seus ulls blaus I cEl difícil, en això com en tot -em deia -, és rebutjar la facilitat i els efectismes i captar, només, la vena musical més íntima, més autèntica. Veu? Escolti aixÒ.• I aleshores, deixava la pipa en un racó del piano, amb aquella pulsació de teclat tan flonja i tan segura, tan delicada o tan densa, tan plena de respecte, d'art i d'ànima, que haurien fet de Pau Casals, també, el millor pianista del món, i iniciava el tema i en cantava el text amb una dicció tan ingènua, tan pura, tan plena d'humanitat i d'unció, que ens omplia els ulls de llàgrimes. [221] 5 Quan tingué acabats els cants d'algunes figures, començàrem a cantarlos per Nadal. A la tarda de la diada venien els amics que residien a Prada. Aquells que, durant tot l'any, havien dit: cAques! Nadal ja menjarem els torrons a casa I ,. i veien, una vegada més, allunyada llur esperança. s·encabien per la cambreta del mestre, tan plena d'objectes ~el violoncel majestuosament estès sobre el llit - , s'atapeïen pel passadís, s'asseien per l'escala, fins a la porta. Aleshores, sota la direcció del mestre i tocant ell el piano, començava el cant d'EI Pessebre, que era cada any, cada any -perquè cada any avançava i. cada any era més punyent-, el nostre cant de Nadal, l'evocació enyorada de la llar, dels familiars llunyans de la pàtria. «Ara ve l'ària del Pescador!,., cridava el mestre. I tots callàvem, perquè sabíem que li agradava entonar-la sol, amb bravoure. cAra el cant del bou, que és el poeta de l'obra.• el ara la sardana patètica, la sardana de la passiÓ• ... Però hi havia un moment, que ja coneixíem, que ja esperàvem amb impressió, perquè, a desgrat d'ésser un cor que tots cantàvem a l'uníson, sabíem que ell volia acabar-lo sol. Era en el cor dels camells. Ell començava al piano les notes greus, pausades, que evoquen la marxa lenta dels camells del desert, i picava ràpida, viva, preclsa i evocadora, la nota alta que donava la sensació d'espai, de distància, d'infinít. Les veus de tots nosaltres, lentes, ritmades, en cor d'homes i dones, omplien, solemnement, tota la casa. I, de sobte, el cap del mestre feia un gest enèrgic, i tots emmudíem a l'acte. Aleshores, sol, amb una veu fosca, trencada 6 (222] per l'emoció, ell, que ens representava i tan dignament I - a tots; ell, a qui tots veneràvem, l'artista gloriós que compartia voluntàriament la nostra dissort, cantava, mirant a banda i banda els seus amics, amb els ulls entelats, i destacant l'aJ.lusió al nostre llarg exili: - •Quan s'acabarà tan llarg caminar per terres estranyes ... • I després hi havia una pausa perquè, de moment, no podíem continuar... Vençuda l'emoció, però, el mestre continuava. I, com transfigurat, com si re· collís en el seu esperit l'alegria de l'àngel, la gravetat de l'home del pou, la fe del pescador, el presagi de l'home que llaura, l'anunci transcendental de l'home de la portadora, la tragèdia de la vella que fíla, la promesa de la Verge, el lirisme confiat de Sant Josep, i tota la poesia ingènua de la mula i el bou, fonia tots aquests sentiments de fe i d'esperança en un sol esclat de joia a través del dolor, i atacava amb força en el piano un dels cants de Glòria més excelsos i més potents que s'han sen· tit en música. Clamava, amb els ulls fits enlaire, tota la seva fe en el missal· ge de l'àngel i, com si veiés els reis i els pastors abraçant-se, entonava l'hosanna que canten l'orquestra, els solistes i el cor, i que Pau Casals voldria que entonés tot el públic, tota la humanitat. Pau als homes de bona voluntat! Paul Joan Alavedra. Prada, abril de 1947. a < ti .e « S· ..."' ...~ "' Q "' ü a l· r 1- J e e e :::¡ AIGUA LAVANDA PUIG, "Disseny Barcelona", premiada amb el Delta d'A rgent a/. disseny perfecte. El present que es dóna i es rep ... amb molta jJ.Ju.sió i tl e J n s I· s l· s I· I· AIGUA LAVANDA. PUIG Premi EL.flOSTAR1966 P U JO a AJI\OI&:LOHA [223) 7 OLIVER SA LLERAS, s. A. presenta ... • OBJECTIU: Zoom x 4. F 1,8/9 a 36 m/m • VELOCITATS: 12, 18 124 Imatges • ZOOM: a motor elèctric • COMPROVACIÓ DE PILES Al CIM DE L~ SUPREMACI A TÈCNICA • CONTROL REMOT • SISTEMA TTL • AUTOMÀTICA I MANUAL • SUPER-8 P. V . P. 10.275: ptes. • MODEL D'IDÈNTIQUES CARACTE· RÍSTIQUES PERÒ AMB ZOOM -MANUAL P. V. P . 8.925 pte1. OLIVER SALLERAS, S. A. Enric Granados, 3 Telèfon 254 10 07 BARCELONA ENRIC CASALS Enguany, el nostre Xadal tindrà una música única 1 molt esperada. Aquest Nadal nostre, fet d'intimitat, de desigs de pau, d'intents de comprensió i d'unió amb tots els nostres i els altres, llunyans o propers, anirà acompanyat d'unes melodies que, de la mà del seu germà Enric, ens envia, de molt lluny, Pau Casals. El Pessebre arriba, per fi, a Barcelona, en vigílies de les diades nadalenques, en el moment més oportú. Esperat per molts i desitjat per altres que ja el coneixien i no obstant això, aniran altra volta a gaudir tot escoltant-lo. -Per què tant de temps a interpretar aquesta obra a Barcelona? -Fa cinc anys, després de les riuades que van perjudicar tantíssim el \-allès, el meu germà va estar a punt de venir a dirigir EL Pessebre a Barcelona ell mateix. En aquests moments, cal dir que ha estat gràcies a l'interès i a les gestions que el seuyor :Maragall ha fet prop del meu germà, que l'obra ve a Barcelona, i jo estic molt content que així sigui. -Què fa actualment Pau Casals? -Referent a la seva salut. .. pot llegir vostè mateixa. I m'ensenya una carta, mecanografiada per la seva muller j escrita en un català perfecte, on el gran violonceHista explica com ha reemprès les seves tasques al Conscr\'atori de Puerto Rico, que es va fundar per iniciativa d'ell, i on l'esperen diàriament deixebles habituals i gent que han vingut d'arreu del món, que espe[2251 9 ren el seu consell, el seu parer, respecte a Ics seves aptituds o possibilitats en el camp de la interpretació de les grans obres. A més, en la carta explica com cada dia treballa en l'estudi dels grans mestres, sense e}..rperimentar gens de cansamen t i més àgil que mai; tota aquesta activitat és bon senyal d'un complet restablim ent. -¿Tindre m, potser, essent tan bo el seu estat de salut, l'oportun itat de reveu-re'! i d'escoltar-lo a Prada? -Llegeix i, llegeixi : fixi's que escriu que, de moment, no pensa pas venir a Europa ... La conversa, cordial i tranquiHa, és interromp uda sovint per mostrar-m e programes de lot el món, on el nom dc Pau Casals ocupa els tipus de lletra més importants : Budapest , Atenes, Assís, Ginebra i molts d'altres. Fins i tot, el que fa ben poc parla de l'homenat ge que el President Johnson, als Estats Units, li va voler dedicar amb assistència de més de mil convidats de totes les nacions, gent dc la més elevada categoria social i represent ants de llurs països a Amèrica. -Quan va ésser compost, El Pessebre? -Començ at l'any 1941 i acabat, la primera part podríem dir-ne, el 1946. Fins on arribava el poema d'en Joan Alavedra, primeram ent. Varen passar anys; el poema fou ampliat amb altres fragments , però el meu germà, tot i que hom va enviar-l'hi no arribà a rebre'} i va ignorar durant molt de temps que el poema tingués una con· tinuació. En conèixer l'existènc ia d'aquesta segona part, es posà immediatament a treballar en la música, i en molt poc temps, potser ni dos mesos, va estar acabada Era l'any 1960. Aquell mateix any era estrenat, pel mes de desembre, a Acapulco, ::\lèxic. Després, ja bo sap tothom: ba estat represent at per tot el món. -Hi ha algw1a gràvació de l'obra? - En aquests moments he de dir que, encara que ens sorprengu i, hi ha uns vint mil discs gravats directame nt a Ginebra, durant una audició d'El Pessebre, que estan a punt de sortir. Moltes altres noves respecte a l'obra que lots esperem sentir, s'hauran pogul llegir a la premsa i molt més interessan ts. Aquesta és una conversa que, ben de debò, feia molt de temps que desitjava tenir ; l'ocasió s'ha fet esperar, i el principal personatge no és entre nosaltres. El qui el represent a, el seu germà, respira l'ànim dt l'autor i ben segur que, sota la seva direcci6 i amb l'esperit lliurat totalment a Ja tasca, El Pessebre, essencialment, ens sonarà a missatge de pau i d'enyoran ça que Pau Casals ens envia de molt lluny ... Puerto Rico, el seu clima, la seva bellesa, l'ba guanyat. Creiem, però, que, com diu Enric Casals, el seu pensamen t és amb nosaltres molt sovint. M. T. Gl MÉNEZ 10 [226] Perpeluu rn-Ebner PRESn6/0 MUSICAL DE EUROPA e I ,a [ 2271 11 PESSEBRE'' d e Pa u C asal s Se m'ha demanat que parli, en aquestes planes, de la música d'El Pessebre i aquest poema que cons~itueix sens dubte la creació més significativa del seu venerable autor, la qual avui dia està catalogada com una obra catalana universal. perquè com deia no fa gaire, encertadament, des d' aquesta GUIA l'amic Manuel Valls, cal marge de les qualitats que en r ordre purament musical conté• és cuna crida a la concòrdia. al bon enteniment entre els homes i un cant o una exhortació a l'Amor i a la Pau en el nostre món esqueixat i embrutit per les diferències i egoismes dels pobles•. Però, com he dit, no parlaré del significat ideolÒgic suara exposat. Ho faré, massa breument, de la creació musical en ella mateixa, que precisament ací entre nosaltres és on pot ésser i serà sens dubte millor compresa i estimada . Si el seu autor no serà present en aquestes audicions barcelonines, ni amb la seva direcció efectiva ni tan solament amb la seva presència física (tant com ho hauríem desitjat I), hi serà amb e l seu esperit i en la seva sang en la persona del seu germà Enric. 12 [228] I En la mus1ca d'aquest Pessebre s'hi troben dos elements: un de filiació podríem dir universal i un altre de filiació netament catalana, fosos amb· dós en la sincerítat més preuada. Aquesta sinceritat i veritat fa que l'o· bra sigui escoltada sempre amb vera fruïció. Hom s'iden~ifica amb el sentir de l'autor i es deixa portar per aquella sinceritat i veritat sense analitzar les fonts que l'han inspirada i que pertanyen quasi totes elles a les essències romàntiques, o a les populars del nos· tre país (que en definitiva tenen la seva valoració en el romanticisme), sense que a penes aparegui, en aquest sentit, cap cita literal. El mèrít de Pau Casals està, però, a convertir el llenguatge aliè en llenguatge propi, a amalgamar aqu~lls dos elements en escaient fusió i a donar-se, sense preocupacions estèrils, als dictats de la seva naturalesa ; en una paraula, a ser home sin· cer, ver artista, net de cabòries i d'es· tètiques preconcebudes que tantes na· turaleses de músic poden malmetre, i que tantes vegades fan de tapadora a llurs fracassades condicions artístiques. El ver artista compositor no que· da classificat per l'estètica que empra, sinó per la qualitat de la música que escriu. Pau Casals, amb la música del seu •Pessebre• queda classificat entre els artistes de qualitat noble i sincera. Deixeu-me ara manifestar algunes de les meves preferències entre les planes cordialíssimes de l'obra de Casals: l'Obertura, pàgina orquestral antològica, una sardana poemàtica, amalgama felicíssima de joia i de dolor {Naixement i Mort); l' «Anunciació als pastors•, que s'inicia amb una melodia cantada per la soprano solista sense acompanyament, que podria passar ben bé per una veritable cançó popular nostra, i que exaltant la Glòria del Naixement amb figuracions fulgurants, acaba amb la presentació dels nostres rústecs pastors camí de Betlem clot just trencava el matí•; cL'home del pou•, justíssima, sòbria evocació d'emoció continguda i serena; el cor •L'Estel•, evocació un xic mendelssohniana, en la qualla música raja d'una sola alenada, amb naturalitat sorprenent; «La vella que fila•, una de les planes més colpidores, d'un dramatisme i d'una tendresa {encarnada aquesta en les essències de la nostra cançó) que emocionen; el eCor de Camells·' meravellós d'ambient i d'un poder evocatiu notabilíssim completat escaientment pel cor fugat dels Reis Màgics; eLa Mare de Déu•, que precedida per unes harmonies parsifalesques, és la pàgina més simple i més pura {la cita musical del «Rosari MontserratÍ» de l'autor, hi és del tot oportuna); la introducció a cEls tres Reis» amb el fragment a veus soles «tots s'atansen a Jesús ... », que el seu autor qualifica molt encertadament de •coral català:o, I després del qual ell mateix cita íntegrament la melodia popular catalana eLa Pastora» ; les fulguracions de !a primera part de l'e Hosanna• (e un àngel sobrevola tot Betlem com vent de Déu ... •), de veritable alenada simfònica ... etc. I hauria de citar encara més fragments, car amb aquests no pretenc, de cap manera, donar la pauta per tal de ferne una selecció. El mestre Pau Casals, en lletra que em féu l'honor d'adreçar el 3 d'octubre de 1962 des de Tolosa, després de les primeres audicions d'El Pessebre a Europa, amb la collaboració de l'Orfeó Català i sota la seva alta direcció, em deia: «El Pessebre, en ésser cantat per primera vegada per les veus catalanes del gloriós Orfeó Català, sembla que hagi pres definitivament, en la seva expressió més íntima, el seu veritable caràcter•, afegint encara ci no cal dir el que ha representat per a mi posarme en contacte directe amb els meus compatriotes representats pel conjunt artístic de més categoria en el nostre país». En agrair, una vegada més, pública· ment, i en l'avinentesa de les primeres audicions d'El Pessebre a la nostra terra, aquestes seves paraules tan efusives i cordials, vull afegir: Si en ésser interpretat El Pessebre per l'Orfeó Català, aquella obra ha pres ela seva expressió més íntima i el seu veritable caràcter» ara entra per primera vegada a la seva casa veritable, per la porta gran de la nostra Barcelona. Benvingut sigui ! LLU!S M.a MILLET [229] 13 El llibre que heu mateix: de comprar ovu1 Joa n Alaved ro EL POEMA DEL PESSEBRE seguit de l'opassionant «Anecdotari» de les audtcions de l'Oratori «EL PESSEBRE >> IHustrat amb dibuixos de J. Ferràndiz i 12 làmines fora de text Biblioteca Selecta. Ptes. 120. EDITORIAL SELECTA us presento Josep M .• Corredor CONVERSES AMB PAU CASALS '- converses amb PAU CASALS L'únic llibre que pot donar la imatge directa i autèntica del més gran músic català, perquè és autobiogràfic. ~xit universal. Publicat en 12 idiomes. Biblioteca Selecta. Ptas. 170. Edició especial en fil, amb un autògraf musical de Caso ls: 10.000 ptes. DISTRIBUCIONS CATALONIA Ronda Sant Pere, 33 PAU CA~ALS "EL PESSEBRE" arreu del mon I 17 desembre 1960 Acapulco (Mèxic) Estrena mund ial Fuerte San Diego Festival de Acapulco Pau Casals Idioma : català Intèrprets: Irma Gonzalez, soprano Rosario Gómez, contralt Paulino Saharrea, tenor Roberto Bañuelas, baríton Donald MacDonald, baix Conrado R. Lar ios, nen-soprano Orquesta Sinfónica Nacional aCoro Pablo Casals» i aCoro Bach)) (Director: Uberto Zanolli) Director : Pau Casals 24 desembre 1960 Acapulco (Mèxic) Fuerte San Diego Festival de Acapulco Pau Casals Idioma : català Intèrprets : Irma Gonzalez, soprano Marta Montañez de Casals, soprano Rosario Gómez, contralt Paulino Saharrea, tenor Roberto Bañuelas, baríton Donald MacDonald, baix Conrado R . L arios, nen-soprano Orquesta Sinfónica Nacional aCoro Pablo Casals» i aCoro Bach)) (Director: Uberto Zanolli) Director: 16 [232] Pau Casals CON UN EQUIPO M.Ú SICAL la mas pura estereofonia en alta fidelidad YN EQUIPO MUSICAL EXACTA SE COMPONE DE TRES ELEMENTOS BASICOS UN GIRADISCOS ~ A o UN CAMBIAD ~;;;~~flS~ B UN AMPLIFICADOR f#f.IArn 1 lM.I'OR'TA QO M r.C.LAfUUtA UN PAR DE PANTALLAS C . ACUSTICAS ¡;p,farn oul! CONTII!NEN LOS ALTAVOCE$ E~tPIRE IMPOIIIUOAS Ol.., ......... A O B QUE U STED MISMO PODRA INSTALAR EN UNOS POCOS MINUTOS Estos elementos se pueden colocar facilmente en su hogar a su conveniencio. Su proveedor o nosotros estomes gustosamente a su disposición para hacerlo. El giradiscos (o bien el cambiadiscos automótico) y el amplificador, se pueden colocar en cuafquier Jugar. En un pequeño hueco de la biblioteca, en un mueble bar, en cualquier mueble auxi,liar, sobre una mesi la, o en uria de las cónsolos que lenemos diseñadas para su uso. Situando asi estos elementos, elimina la necesidad de muebles voluminosos. los ponta llas acústicos, aor su sobriedad y elegoncia, se sitúan a la, vista, ya que armanizan con· cualquier decoroción. Ademés, existen en varios tamaños y tonos de modera, a su elección. para quien desea lo mejor AVOA GRLMO. FRANCO, 415. 7.• PLANTA- TELEFONO 2277490'- BARCELONA-S REPRESENTACION EXCLUSIVA PARA ESPAÑA DE EMPIRE SCIENTIFIC CORP. USA . LENCO . SUIZA ENCONTRARA C x a c f o EN LOS MEJORES ESTABLECIMIENTOS DEL RAMO ' I ,ÍO gener 1961 Mèxic (Mèxic) Palacio de Bellas Artes Festival de México Pau Casals Idioma : català Intèrprets: Irma Gonzalez, soprano Rosario Gómez, contralt Paulino Saharrea, tenor Roberto Bañuelas, baríton Sergio Mor ales, baix Conrado R . Larios, nen-soprano Orquesta Sinfónica Nacional Director : : Víctor T evah .--, . 18, 19 i 20 abril 1962 San Francisco de California (Estats Units) \Var Memorial Opera H ouse Idioma : català .. ' o Intèrprets: Olga I glesias, soprano Nan Merriman, contralt Paulino Saharrea, tenor Stanley Noonan, baríton Donald MacDot;1ald, baix Sa1;1 Francis<:o Symphony Orchestra The University of California (Director: Dr. Edward B. Lawton) Director: Enrique Jordà (dia 18 abril 1962) Pau Casals 18 [234] (d~es 19 i 20 abril 1962) J manhattan diagonal, 490 (balmes) telèfon 217 8718 BARCELONA L'ÚNICA BOTIGA ON HI HA TOTS ELS DISCS EDITATS J discografia completa del mestre PAU CASALS i tota la música i cançons I si voleu un equip estereofòni c tenim a la vostra disposició un AUDITÒRIUM D'EXPERIMENTACI Ó ESTEREOFÒNICA on podreu provar totes les combinacions de TOCADISCS - AMPLIFICADOR - BAFFLES fins a trobar la més adient al vostre gust. an ÚNICA BOTJGA QUE Tt: TOTS ELS DISCS [2351 19 San Juan de Puerto Rico (Puerto Rico) 20 juny 1962 Teatro dc la Universidad de Puerto Rico Idioma : anglès . \ Intèrprets: Adele Addison, soprano Maureen Forrester, contralt Paulino Saharrea, tenor William vVarfield, bajo Orquesta del Festival Casals Coro de la Orquesta de Cleveland (Director: Robert Shaw) Director : 22 juny 1962 Pau Casals New York (Estats Units) Carnegie Hali Idioma : anglès ., Intèrprets: Adele Addison, soprano Margaret Hauptman, soprano Maureen Forrester, contralt Paulino Saharr~a, tenor Raymond Murcell, baríton William Warfield, baix The Festival Casals Orchestra The Cleveland Orchestra Chorus (Director : l\0· bert Shaw) Pfrector : 20 [236] Pau Casals 23 setembre l 962 Assís (I tàlia) (Primera audició Chiesa di S . Rufino a Europa) XVII Sagra Musicale Umbra Idioma : català I ntèrprets : Montserrat Caballé, soprano Rosario Gómez, contralt Joan Onciua, tenor Josep Simorra, baríton Raimon Torres, baix Orchestra del T eatr o La 'Fenice di Venl!zia ORFEó CATALÀ (Director L luís M." Millet) Director: 25 ~tembre Pau Casals 1962 Florència (I tàlia) Basílica di Santa Croce Idioma : català Intèrprets : Montserrat Caballé, soprano Rosario Gómez, contralt Joan Oncina, tenor Josep Simorr a, baríton Raimon Torres, baix Orchestra del Teatro La Fenice di Venezia ORFEó CATALÀ (Director : Lluís M." Millet) Director : 22 [238] Pau Casals Ytú también diras... MOUSSEL es único y formidable Gel.espumoso para baño-ducha y aseo personal ~accidlt,~ incomparable preparado para la suavidad y belleza de la piel y del cabello FRANCE" (239] 23 2 i 4 octubre 1962 Tolosa del Llenguadoc (França) Theatre du Capitole Idioma : català Intèrprets: Montserrat Caballé, soprano Rosario G6mez, contralt Joan Oncina, tenor Josep Simorra, baríton Raimon Torres, baix Orchestre Radio-Symphonique 4e Toulouse ORFEó CATALÀ (Director: Lluís M.• Millet) Director: 27 juny 1963 Pau Casals Xicago (Estats Units) The Ravinia Festival Association Idioma : anglès Intèrprets : Olga Iglesias, soprano Maureen Forrester, contralt Paulino Saharrea, tenor Pablo Elvira, baríton William Warfield, baix The Chicago Symphony Orchestra The Chicago Symphony Chorus (Director : Margaret Hillis) Director: H [240) Pau Casals «El Pessebre», a Tolosa. En primer terme, Montserrat Caballé [241] 25 1 abril 1963 Florida (Estats Units) \Vestcott Auditorium Florida Fine Arts Festival Idioma: anglès Intèrprets : Olga Iglesias, soprano Elena Nikolaidi, contralt Paulino Saharrea, tenor Richard Collins, baríton H erbert. Beattie, baix Ben Gunter, nen-soprano Florida State University Symphony Orchestra Florida State University Festiv~tl Chorus (Director: \Viley H ousewright) Director: 19 abril 1963 Pau Casals Filadèlfia (Estats units) Academy oí Music Pbiladelphia Idioma : auglès Intèrprets: Olga Iglesias, soprano Gwendolyn Killebrew, soprano 1Iaureen F;orrester, contralt Glade Peterson, tenor Kenneth Leach, baríton William vVarfield, baix The Philadelphia Orchestra The Temple University Choirs (Director: Robert E. Page) Director : 26 [242] Pau Casals AUDENIS Botiga cspecialítsada en instruments de música. Importadora d' instruments de qualitat. BALMES,116 Telèfon 215 06 45 BARCELONA (8) PIAHOS PETITS úlTIMS MODELS PIAHOS DE CUA FLAUTES DOLCES ACORDIONS IHSTRUMEHTS DE PERCUSSIÓ ESPECIALS PER A ESCOLES [243] 27 5 setembre 1963 Berlín (Alemanya) Grosser Sendesaal, Haus des Rundfuuks Idioma: solistes, anglès; cor, alemany Intèrprets: Olga Iglesias, soprano :Maureen Fprrester, contralt Ernst Haefliger, tenor Barry .Mc'Daniel, baríton William 'Varfield, baix Radio-Symphonie-Orchester Berlín Chor der St. Hedwigs-Kathcdrale Director: Pau Casals 29 setembre 1963 Londres (Anglaterra) Royal Festival Hali Idioma : anglès Intèrprets: Olga Iglesias, soprano Norma Procter, contralt John Mitchinson, tenor Delme Bryu Jones, baríton 'Porbes Robinson, baix David Sellar, nen-soprano London Philharmonic Orchestra Loodon Philhannonic Choir (Director : Frederic Jackson) Director: 28 [244] Pau Casals Mobles & Decoració Casablancas Gran Via, 532 - Telèfon 223 43 42 - Barcelona-11 [245] 29 24 octubre 1963 .Kew York (E sta ts Units) Audició commemor ativa del divuitè a niversari de les Nacions Unides Sala de l' Assemblea General de l' O.N.U . Idioma : anglès Intèrprets: Olga Iglcsias, soprano Lili Chookasian, contralt Paulina Saharrea, tenor Pablo Elvira, baríton William \Varfield, baix 1Iar garet Hauptman , soprano The F estival Casals Orcheslra of Puerto Rico Tbe Cleveland Orchestra Chorus (Director : Robert Shaw) Director : Pa u Casals 12 novembre 1963 New-Orleans (Estats Units) .Municipal Auditorium Idioma : anglès Intèrprets: Olga Iglesias, soprano Nan Merriman, contralt Paulina Saharrea, tenor Ralph Slifkin, baríton Herbert Beattie, baix The New-Orleans Philharmonic-Symphony Orchestra Christ Church Cathedral Choir. Concert Choir of New-Orleans . Loyola University Chorus. NewOrleans Baptist Theological Seminary Chorus. Rayne Memorial Methodist Cburch Choir. St. Dominic' s Churcb :Vfen's Choir. Tulane-1\ewcomb Chorus Director: 30 [246] Pau Casals 1 Pau Casals dirigeix El Pessebre en la grandiosa sala de l'Assemblea General dc l'O.N.U., a Nova York, davant els delegats del món, el dia del divuitè aniversari de la fundació de les Nacions Unides [247] 31 10 i 11 abril 1964 Buenos Aires (Argentina) Teatre Colón Idioma : català Intèrprets: Olga Iglesias, soprano Tota de Igarzabal, contralt Carles Cossuta, tenor Guillermo Gallardo, baríton Angel Mattiello, baríton Carles 1fauricio Slivskin, nen-soprano Orquesta Sinfónica ~acional Coro Estable de Rosaria (Director: Cristian Hern5.ndez Larguia) Coro de Camara de C6rdoba (Director: César .Ferreyra) Director: 12 octubre 1964 Pau Casals Budapest (Hongria) Erkel-Szinhaz Idioma : català Intèrprets: \Verner Maria , soprano Komlóssy Erzsébet, contralt Udvardy Tibor, tenor Bende Zsolt, baríton Jam bor Laszló, baix Magyar Allami Hangversenyzenekar Budapesti Kórus (Director: Forrai Miklós) Director : Pau Casals FISHER·· GARRARD ·SME· VI ETA· GOODMANS •SHURE Avda. Generalíssim, 590- Tel. 2271403+ Travessera de Gracia,1 0- Tel. 228 94 60 (24 9"l 33 Pittsbur g (Estats Units) 18 abril 1965 Syria Mosque Idioma: anglès Intèrprets: Olga Iglesias, soprano Beatrice Krebs, contralt David Lloyd, tenor Charles Gillespie, baríton Raymond Michalski, baix The Carnegie College Community Orchestra The Mendelssohn Choir of Pittsburg (Director: Russell vVichmann) The Carnegie Institute of Technology Chorus (Director : Roland Leich) \ Director : Sydney Hart 17 i 18 abril 196ti Buffalo tEstats Units) K.leinhans Music Hali Idioma : anglès Intèrprets: Olga Iglesias, soprano Beatrice Krebs, contralt Paulino Saharrea, tenor Pablo Elvira, baríton Herbert Beattie, baix The Buffalo Philharmonic Orchestra The State University of New York at Fredonia Chorus (Director : Harriet Simons) Director: 34 (2501 Pau Casals Haga maravillas con la òptica. de Canon ¡Las camaras de óptica prodigiosa! a" 0-\HJUI" p)rllt.. C'I cJoo tQo.i\1 U11tf~ C~oM"l., tl• ~f'Ctw> t\nt• &'llro•• tft totov••'•• -., t-"" S• ,., N ,,, io ~.- CANON o •Jl'·•U f'l r.J•;,thdn• (i-e "iV IOC'II~'4!f',Y t4 c.tr-¡tt•.,-o cft.Co\NON rtç:st~• to ...,.,. ett • ...,. ftt4!'\01 10t.ltd ro tu th ro~ '\1,1 btlt~t,. t COt' ..,q~.~•n Ot "'-tt· " V• b /,d,.tf_ !w"!'' notoo.ad, 11 •C"" llo~•..ft) IOiJIIY•• .J<PW(IIl.'''~.Jod(IUdOit~ lS.-. ll r.'ANO•.: .,. P.4• P t''ttt~ d• ... ,.. f'f\ •wfj•tt• d·tP•t• CN !•J"I' çjj¡""'-(• ~oto¡t.;hu &t'ILfW'it. 'i,;Of' 'r\JA1 H.ey ~h·~~ dl- I"'f.Mtot C4NON b•JO ,tf'!;¡. ,..... ..,"• f•'"'-1 '"lolf;U•#Ir Plodt; rtw.tno ~IOtmat•ó"'' • U•t•d ,.,.".,...... Ul"tH'. ~ et1MG•OOft'!.,f!IO y a~'rfl t •., ,,.,.,.....'""",..•"'~- L<J: y d••~•~CJè '''"h'""""'~'"':n.J'~""""¡e rO ' •-11 'lo16(;('>0IMI• ftuh. . olxtt""'t u., CA'-()N• I'•P)' Retenga su vida con una Canon ~:t•9._,,,,.., '" p.•t '· ''-'~ · • '0C:i(.A S 4 .-."6~ ~ Frr'l'M s¡.t IJ.AACf&.O'"tA [251] 35 17 i 28 agost 1966 Atenes (Grècia) Herod Atticus Theatre Athens Festival 1966 Idioma : català In tèrprets: Olga Iglesias, soprano Elizabeth Comlossy, contralt Jaume Baró, tenor William Warfield, baix: George Moutsios, baríton The Athens Festival Symphony Orchestra The Young People's .Choir of Classical Music (Director: Michalis Vour tsis) Director : 11 i 13 setembre Pau Casals Sant Miquel de Cuixà (França) 1966 Monestir de Sant Miquel de Cuixà ldioma : català lutèrprcts: Olga lglesias, soprano Montserrat Aparici, contralt Jaume Bar6, tenor Josep Simor ra, baríton Raimon Torres, baix Orchestre Symphonique du Capitole de Toulouse ORFEó CATALA (Director: Lluís M ... Millet) Director : 36 [2521 Pau Casals ' L'imponent espectacle que oferien els executants d'El Pessebre a l'amfiteatre d'Atenes, al peu del Partenon, davant sis mil persones enfervorides [253] 37 Omaha tEstats Units) 6 març 1967 Music Hali-Omaha Civic Audítorium Idioma : anglès Intèrprets: Olga Iglesias, soprano Betty Alien, contralt Paulino Saharrea, tenor Pablo Elvira, baríton William Warfield , baix Omaba Sympbony Orchestra Omaba Centennial .Chorus Omaha Sympbony Chorus (Director : Letoa Sneed St rong) Voices of the Gateway City (Director: Mel Olson) Director : 29 maig 1967 Roger Wagner Ginebra (Suïssa) Victoria-Hall II Conferència P acem iu Terris I dioma : català .. Intèrprets: Olga I glesias, soprano Norma Procter, contralt Jaume Baró, tenor George l\!Ioutsios, baríton William 'W arfield, baix Orchestre Symphoníque des Concerts L a moureux, de París ORFEó CATALÀ (Director: Lluís M." Millet) Director : 3S (254 1 E nric Casals !. - Un equipo de Alta Fidelidad es el resultado de se leccionar u combinar perfectamente cad-a uno de los elementos que lo integran. La última ejecución de Roselson e·n Baffles herméticos u amplificadores a transistores, aporta. la esencial solución a los componentes b~sicos del equipo. Adecuarlos convenientemente ·a cada necesidad particular condiciona, al resultado ple no, el justó. precio. Solicite información a los e~tablecimientos especializados en sonido. ROSELSOU Acústica & Electrónica, S. A. - Barcelona - España 14 juny 1967 San Juan de Puerto Rico (Puerto Rico) Teatro de la Universidad de Puerto Rico Festival Casals Idioma : català Intèrprets: Olga I glesias, soprano Betty Alien, contralt Paulino Saharrea, tenor Pablo Elvira, baríton Herbert Beattie, baix Orquesta del F estival Casals Coto del Conserlatorio de Música de Puerto Rico (Director: Sergije Rai nis) Director: Pau Casals .. Zl ocïubre 1967 ,, I • • ,. I I Washington (Estats Unit~) Constitution H ali Seventh Annual United Nations Concert I dioma : anglès Intèrprets: Olga I glesias, soprano Betty Allent contralt Paulino Saharrea, tenor Pablo Elvira, baríton H erbert Beattie, baix The Baltimore Symphony Orchestra The Catholic University Chorus (Director: Dr. Michael Cordovana) The H oward University Choir (Director: Dean Wamer Lawson) Director: 40 [2561 Pau Casals ) I a car rer e • tels. 231 64 34- 231 64 35- 221 28 57 - ba rcelona-2 3 novembre 1967 San Salvador (República del Salvador) I ntèr prets: Olga I glesias, sopr ano Betty Alien, contralt P aulino Saharrea, tenor P ablo E lvira, baríton H erbert Beattie, baix Director: 23, 26 i 29 desembre 1967 1 gener 1968 Pau Casals Barcelona P alau de la Música Catalana Idioma : català Intèrprets: Olga I glesias, soprano Montserrat Aparici, contralt Jaume Bar6, tenor Josep Simorra, baríton Raimon Torres, baix Sònia Albaladejo, soprano Orquestra Ciutat de Barcelona ORFEO CATALA (Director : Lluís M. Millet) Director : Enric Casals A: més : Ràdio París en donà una emissió completa, en català, pel Naèal de 1962. (Audició de Tolosa, per l'ORFEó CATALA) . Totes les emissores de televisió '(més de 90) dels Esta.ts Units, passaren dues vegades el film complet de l'audició a l'O.N.U., en ang lès. Ràdio Barcelona n'ha donat dues emissions, de l'audició de San Miquel de Cuixà, en català, per l'ORFEó CATALA. El text d'cEL PESSEBRE• ha esta~ traduït al castellà, al francès, a l'anglès, a l'italià, a l'alemany, al grec, a l'hongarès i al rus. N'han esta.t donades 85 audicions. 19 en català i 16 en anglès. cEL PESSEBRE• ha estat donat en 24 ciu~ats i en 12 països. 42 [2581 HI- FI I SE LM AS TE R E l tocadis cos estereo fónico de ALTA FIDELID A D digno de Ud. • Transistorlzado. Compacto. Suspensión Acústica. • Cambiadiscos autómatico selector. • 111 Barcelona-12 fabrlcado en Espalla por: SUMINISTROS ELECTRONICOS, Provldencia, 109 1 SERENITAT Els mestres Lluís M. Millet, Eduard Toldrà i Pau Casals, a Prada, l'any 1961 Dedicatòria autògrafa de Pau Casals: c.Al gloriós Orfeó Català, expressió de l'ànima de la nostra estimada Catalunya• L'ORFEÓ CATALA/ intèrpret d'El Pessebre L'Orfe6 Català estrenà a Europa El Pessebre, l'any 1962. D'c.leshores ençà l'ha interpretat diverses vegades. Ens plau reproduir alguns testimonis gràfics i crítics de les audicions donades. Durant la interpretació d'El cant dels ocells, a Assís. Agenollada, Marta Montañez de Casals; darrera el mestre, Fèlix Millet L'estrena europea d'cEl Pessebre • tingué lloc a Assís el dia 23 de setembr e de 1962, com a clausura de la XVII Sagra Musical e Umbra. Hi participa ren els solistes: Montserrat Caballé, soprano i Roser Gómez, contralt i Joan Oncina, tenor i Josep Simorra, baríton, i Raimon Torres, baix. L'Orque stra del Teatre La Fenice, de Venècia i l'ORFEó CATALA. Dire~ció : PAU CASALS. El públic qua omplia totalment l'esglési a de Sant Rufina on tingué lloc l'execució, aclamà entusiàs ticament l'obra i als intèrprets. La crítica destacà la interven ció de l'Orfeó: cPer a obtenir aquest general i intens color "violonceHístic" ha estat sempre determinant l'afecte produït sobre els oients, la persistèn cia, amb l'Òptima orquestr a de La Fenice de Venècia , del cor ORFEó CATALÀ, tan nodrit i fos, en la perfecta gamma sonora, des dels baixos organísti cs fins a les angèliqu es transpar ències de les sopranos , instrument veritable ment digne de Casals ... » LUCIANO ALBERT! «Giornale del Matino•. Florènci a, 24-9-62 Després d'Assís, l'oratori fou donat a Florència, el dia 25 de setembre de 1962, sota els auspicis dels cAmici delia Musica•. Hi intervingueren els mateixos solistes d'Assís: Montserrat Caballé, soprano; Roser Gómez, contralt; Joan Oncina, tenor; Josep Simorra, baríton i Raimon Torres, baix. L'Orquestra del Teatre La Fenice de Venècia i l'ORFEó CATALA. Director: PAU CASALS. La Basílica de Santa Croce, amb l'assistència de quatre mil persones pre sidides per l'alcalde De la Pira, fou testimoni d'una de les millors interpretacions d' cEl Pessebre•. La crítica aclamà l'obra i els intèrprets en termes entusiastes : cL'execució ha tingut una vibració especialíssima. Pau Casals s'hi ha aplicat amb intensitat i s'ha revelat altra vegada un gran director capaç de sostenir les grans masses i guiar-les als seus fins expressius. L'orquestra, Òptima, del Teatre La Fenice de Venècia, l'ha seguit amb entusiasme i amor, i el gran cor de l'ORFEó CATALA s'ha mantingut, en tota l'extensió de l'obra, compacte, vibrant, obedient.• ADELMO DAMERINI «La Nazione•, Florència, 26-9-62 GRANO HOTEL 8c TIVOLLIER TOULOUSE 6 d ' Octubre !962 . M!ME D I RECTION HOTEL BETHANI E LO UR DES Mes t r e Lluis Ma . Millet · Di rector de 1 ' Orf e ó Català Baroelone . .. Es t imai amic, No sabri~ anar- m'en d'aque s ttt. Vila de Tolosa, on , con j un t amen t, hem donat aque st e s t r e s memorable s audi c ions ar t is t i ques, s ense expres ar-vo s la profunda emoc ió que encara guardo d 1 aque-sta efic aç c ol . laboracid" que ja va oomonçar a tesis i va con t inu ar a F'lo r~n cia. ~ ''El Pessebre ", en e s ser cant a t per primera vegada per l e s veus Cat alanes del glori&s "Orte& C atal~" sembla que hagi pres definitivament, en la seva expressió m's intima, el seu veritable oar~ter. I no cal dir el que ha representat per a mi posar-me en contao t e directe amb els meus compat riotes, representat s pel oonjunt artÍstic de m's categoria en el nos t re país • . I ~¡ ( Rebeu, es t imat i admirat Hestre Millet, tot el meu agraïment per 1 a vostra admirable aportaci¿ personal i per la col.lectiva de la entitat que tan dignament dirigiu, i us trame to \Dl& cordial abraqada que us prego feu ex tensivA a oada un dels magnÍfics orfeonistes que hm "El Pessebre", que, al triont d'aauest contribult -, ' I ai Deu vol, oorrera , el mon sencer com a Missatge de Pau en aquesta mo11ente d' inquietwl en q~ tot-ho~ lo desitja com el b~ a~a preuat, dea d'el f%1d~d del ee oo~ • u -'s n TOS tn amio, oordi al.aent ..1'4kc.. ~...,~ I .. I ·r ... J1. Tolosa es donaren dues audicions, els dies 2 i 4 d'octubre de 1962. Les autoritats municipals oferiren tota mena d'atencions i serveis perquè les audicions tinguessin la màxima difusió. 1 El Thé&tre du Capitole fou insuficient per a acollir el públic que assistí a aquestes representacions. Hi participaren els mateixos solistes vocals que a Assís i Florència: Montserrat Caballé, soprano; Roser Gómez, contralt; Joan Oncina, tenor; Josep Simorra, baríton; Raimon Torres, baix. L'orquestra fou la Radio-Symphoniqu e .~¡, t- de Toulouse La part coral anà a càrrec de l'ORFEó CATALA. La direcció general, de PAU CASALS. L'èxit fou inenarrable: cA part de l'Orquestra Simfònica de Tolosa, els mèrits de la qual són ben coneguts, cal admirar l'excepcional valor de l' ¡"'). l'ORFEó CATALA, el qual, tant per la seguretat en les entrades, com per l'equili- bri de les veus, constitueix un conjunt la celebritat del qual dispensa de llargs elogis.» R. P. cSud-Ouesb. Bordeus, 4-10-62 [267) 51 I l 7' t • La joia i la vigoria de Pau Casals, als 90 anys, són paleses en aquesta fotografia presa durant l'assaig general, amb l'Orfeó Català, d'El Pessebre, a Sant Miquel de Cuixà I. 7'> 1 Al cap de sis anys de la seva estrena e Acapulc o, cEl Pessebre • fou interpretat novamen t per l'Orfeó al monestir de Sant Miquel de Cuixà els dies 11 i 13 de setembre de 1966. Les audicion s eren la clausura dels actes commem oratius de la institució cPau i Treva•. Hi participa ren, amb l'ORFEó CATALA, Olga Iglésias, soprano ; Montser rat Aparici, contralt; Jaume Baró, tenor; Josep Simorra, baríton, i Raimon Torres, baix; l'Orches tre Sympho nique du Capitole de Tou'f louse. Tais sota la direcció de PAU CASALS. /~4 • ·¡ Molts catalans d'ambdu es bandes dels Pirineus, s'aplega ren per a escoltar el Pessebre. L'àmplia nau del monestir fou insuficie nt i va ser installat un servei de retransmissió per a les persones que haguere n de restar al claustre. L'actuació de l'Orfeó meresqu é, d'entre molts altres, el segÜent comenta ri: cL'OR•' FEó CATALÀ ha aconseg uit prodigis de precisió i de sensibili tat•. cMidi-Libre•, 12-9-66 [269] 53 .. ,' .tf '\ Amb motiu de la li Conferència Pacem in Terris, l'Orfeó intervingué novam ent en la interpretació d'cEl Pesseb re•, a Gineb ra, el 29 de maig de 1967. Pau Casals , indicà expres samen t als organitzadors de !"audició, que en desitja va la participació. Dissortadament, ell, conval escent encara d'una delica da intervenció quÏIÚrgi.ca, no pogué dirigir l'audició. Ho féu el seu germà ENRIC CASALS. Sota la seva direcció actuaren, a més de l'Orfeó, Olga lglesias, sopran o; Norma Procter, contra lt; Jaume Baró, tenor; Georg e Moutsios, baríton, William Warfield, baix i l'Orch estre Symphonique des Concerts Lamoureux, de París. La prems a ginebr ina destac a en forma extrao rdinàri a la participació de l'Orfeó: ;~:o;~e=~~: ~:~~i~o~::: ~:::e:a~~u::l::e:e~o:m:~~=io~:~:n:!: que vaig roman dre esborr onat per la qualita t de l'ORFE ó CATALA. Podem ben ·• felicitar el seu mestre Lluís M. Millet.• eLa Suïsse • [271] 55 r I L'expressió d'un gran octogenari vista pel famós fotògraf Maillais du Carroy. Fotografies cedides per: Rafael Dalmau, editor Editorial Selecta Arxiu Orfeó Català ORFEO CATALA l • El dia 24 de desembre es compleix el vint-i-dosè a niversari de la mort del mestre Francesc Pujol, gran col·laborador del mestre Lluís Millet i segon director de l'Orfeó Català . En commemoració de l'aniversari, el diumenge dia 17, a les onze del mati fou celebrada una missa en sufragi de la seva ànima, al Foment de Pietat Catalana. A les dotze, es procedí a la incorporació de la biblioteca que la senyon• vídua del mestre Pujol ba donat a l'Orfeó. D'aquesta forma, queda materialitzada una vinculació definitiva de l'esperit del mestre Pujol, el qual, en vida, esmerçà tots els ¡¡eus esforços i treballs a l'Orfeó Català. • L'Orfeó Català, junt amb d'altres entitats, s'ba adherit als actes preparatius d'homenatge a Pompeu Fabra, en ocasió del centenari de la seva naixença (que tingué lloc el febrer del 1868) . • En commemoració del centenari del naixement del mestre Lluís Millet i Pagès, l'Orfeó Català ba convocat un premi al millor treball d'investigació sobre qualsevol aspecte del moviment musical a les terres catalanes en els segles XIX i XX. L'import del premi és de 25.000 pessetes, i si no fos adjudicat, podran concedir-se un o més accèssits. L'adjudicació serà feta per l'Institut d' Estudis Catalans, a proposta d'una ponència de cinc membres, dos dels quals seran designats per l'Orfeó Català, dos més per l'Institut i un altre per la Societat Catalana d'Estudis Històrics (filial de l'I nstitut}. Les obres que aspirin al premi hauran d'ésser inèdites, redactades en català i signades per l'autor, i escrites a màquina. No podran ser premiades obres que ja ho hagin estat en concursos anteriors o subvencionades per l'Institut. (273) 57 PURA LLANA VERGE Marca Llana marca el que és millor arreu del món. La garantia internacional que convenç: - Això sí que és llana! ·· Marca Llana és present en tots els esdeveniments de categoria [ 275"l i9 PALA CIO DE LA MÚSICA GALA DE BARCELONA Con los mós perfectos y modernos sistemas de proyccción y so nido presento la produtci6n de Paul Csinner Romeo y Julieta Uno extroordinorio películo de Poui Czinner THE ROYAL SALUT con MARGOT FONTEYN y RUDOLF NU REYEV Música de Serge Prokofiev - Coreogrofío de Kenneth Macmillon Orquesta Royol Opero Hause Covent Garden dirigida por John Lanchbery Sesiones de tarde y noche. Festivos matinoles. Vento de localidades con ocho díos de onticipoción en lo Administroción del Polocio de lo Música, de 5 o 8 de lo tarde. 60 [2761 DICCIONARI DELA MOSICA (il·lustrat amb gravats i làmines) UNA OBRA QUE REUNEIX. EN UN ESPERIT DE SÍNTESI, LES PRINCI· PALS DADES DEL SABER MUSI· CAL I QUE ES FA IMPRESCINDIBLE PER A TOTS ELS AFECCIONATS A LA MÚSICA. Romeo y r ~ulieta I UN EXITO ESPECTACULAR EN TODO El MUNDO '¡ Cuarenta y tres salidas a escena para recibir las aclamaciones del público constituyerou el éxito merecido al estreno en 1965 del ballet Romeo y Julieta èn la Royal Opera House, Covent Garden, de Londres. El extraordinario Royal Ballet, encabezado ~r Margot Fonteyn y Rudoli Nureyev, interpret6 genialmente la coreografia creada por Kenneth MacMillan sobre la música del compositor roso Serge .:f>roko.fiev. El joven MacMiUan pasó mas de tm año familiariz{mdose co11 cada nota de Prokofiev antes de sumergirse él mismo por otros seis meses para crear lo.s pasos del baile, estímandose que MacMillan ha creado mas de un millón de pasos para su versión. Solamente una persona podía captar tan magníficamente en una película los movimientos de baile, color, esplendor visual, e...~citación y espiritu del Royal Ballet en Romeo y Julieta. Esta persona es el Dr. Paul Czinner, que en lo.s últimos años ba desarrollado una técnica especial que le ba hecho famoso en el mundo entero. Ante la imposibilidad de filmar la película en la Royal Opera House, se trasladaron todos los elementos técnico.s, artísticos y materiales a los estudios britlmicos de PineW<>Qd : ocho camaras colocadas en puntos estratégicos, 100.000 pies de película en colo.r (extendidos ocuparían mas de treinta ki16metros) y toda clase de medios permitieron el milagro, al que colabor6 decisivamente The Rank Organisation. f{om eo y Julieta es mucho mas que una película. Es una experiencia viva co,mbinando ejemplos extraordinarios de música y ballet, resultando una de las mas brillautes y agradables presentaciones de este género jamas proyectado. Solamente las enormes dimensiones y las nuevas técnicas de la pantalla moderna podían bacerle plena justieia y presentar una producción extrao,rdinaria de estilo, gracia y belleza. Verdaderameute el Royal Ballet - y ahora el cinema brittmico- pueden estar muy orgullosos de Romeo y Julieta. - fil [~78) BOSTON l\IONITOR • T H E CHRI STIAN SCIENC E cf{omeo y Julieta es probablemente la mas bella peücula de ballet que se ha visto basta ahora. Rudolf Nureyev jamas ha estado mas magnifico y rom{wtico. Margot Fonteyn nunca ha estado mas beltamente ardiente y exqliisil:a.» HOLLYWOOD f{EPORTER HO LLYWOOD cUna magnífica ejecución profesional y una noche encantadora de entretenimiento superior.• LONDON - excelente rcpresentación de Fonteyn y Nureyev. Cómo se ilumina la cara y luce como la vida. Cómo sospira y se entristece, abriendo grandes ojos. Dos maravill.osos actores bailando juntos.» «... La ST. GALLEN cFonteyn y Nureye\: nos fascinau por su técnica maestra.» NEW YORK - DAILY NEWS cNureyev es mas que un hailarín. Es potente personalidad de la pantalla.,. CHICAGO - 'l' .l SUNDA Y Tll\1ES ST. GALLEN TAGBLATT r UllA CHICAGO SUN TIMêS cQu.é delicia es encontrar el f{omeo \ Julieta del Royal Ballet bailado por M. Fonteyn y R. Nureyev en la pantalla. Esta es la clase de milagro que sólo la camara permite obtener y que debe valorarse y apreciarse.• I ' Cuina com un àngel r l,és blaves corones del s~u foc responen a la v~stra mà • r • .cuina ., ' . -- .. , .., ... 1 no cal dir·ho CD PH,, ' ... C4 PH P ' servei segur [279) 63 . ctne infantil CINE ESCOLAR AL PALAU , DE LA MUSICA CATAL ANA Plan del I Cursa 1967-68: Edad: Niños y niñas e ntre 1O y 14 o ños. Horario: l os miércol es, d e 3.30 a 5.30 d e lo ta rd e. Temo: Estudio d e cinematog ra fía s (12 sesione s). M É TODO Logror lo «distoncioción » como plataforma de reflexión; se pretende conseguirlo ofreciendo films cuyas caracteristicas ( temótic'.l, argumento, protagonistes, problemas) pertenezcan o una edad deposada por los espectadores. SE SI ÓN Consto esencialmente de los siguientes mementos : - ln troducción: estud'o de uno cinematografi a. - Proyección del film. -Expresión y comen taríos en la misma salo. -Reflexión posterior en sus respel!ltivas closes. Paro facilitar lo lobar del educador se le entrega una ficha conteniendo: filmogrofía y e<.tudio de lo cinematografi a correspondien te; estudio del film que la representa (argumento-on ólisis-críticas- posibles formes de utillzación formativa del film). - Actividad personal o por equipes : dibujo, redacción, encuesto, información, murales, etc. O,BJ E T I V O Conquista del mundo exterior ( 10-12 años ) y descubrim1ent a del yo (12-14 años). FOR MAS Teniendo en cuenta las carocteristicas de estos edades, se promocionen diverses actividades: -lnterés por la técn•ca: se les explica técmcas del film. - Comprensión de relac•ones: cmematografi as par paises, parque favorecen el estoblecimien to de relaciones mós generales. - Juicio y rozonamiento personales, pero todavía impulsada y acompoñado por el mon1tor. -Afón de convivencia: promoc•ón de trobajos en equipa. - Ejercic10 de observación y critica dirigida a etapes cronológicomente posades, porque sólo así puede ser personal, elaoorodo sobre experiencias propios. - lntroducción ol mundo interior, con reflexíón caracterológic o de las personajes. -Descubrimie nto de leyes: fis•cas, moroles, estétlcas, a partir de los hechos (introducción a la etapa cronológica posterior) . - Expresión, pw o mós rasonada que en lo etapa a nterior, con uno intencionolido d mós reflexiva, con conocimiento de la técnico y de sus posibilidodes seguida de la critica de lo obro, logro o frocaso Anólisis paro llegar o uno síntesis. 6A (2801 ANTOLO GIA HISTÒRICA deia MÚSICA CATALANA « . .. una do les més lloables tosqu es que podia emprendre, avui dia, uno caso discogràfica coto lo no ... li PAU CASALS Pou Casals President Oriol Martorell Director de l' AHMC Discos apareguts: Lo Rena ixença - Polifonia concertant del segle XVIII - «Cançons i danses», de Mompou - L'orgue del Vendrell - L'orgue de Maó - Postora I i Suite en sol, d e Garreta - I Simfonia i Don Quixot, de Gerhord - Concert de fogot, d'A. Violo Missa de d ifunts, de Cererols - Cristòfor Toltobull i els seus deixebles - Música actual per o flauta. De próximo aparició: Obres de Lluís Millet per l'Orfeó Català - Quintets del pore Antoni Soler - Música actual per o violí. Per a detalls informació: EDIGSA, Avenida José Antonio, 654 [281] 65 I CURSO DE EDUCACION CINEMATOGRAFICA Tema del presente curso: Estudio cinematrogrófico (12 proyecciones) ,( Fechas y películas a proyectar: Sesiones 1." Fechos 8 y 15-XI - 1967 Pelí cu los La leyenda del lobo. Donald en el país de las matemóticas. (Dedicada a Wa lt Disney.) 2."' 22 y 29-XI - 1967 Fontosío en Praga. ( Est)Jdio cinematografía eh eco.) 3.& 6 y 13-XII - 1967 El royo desi ntegrador. (Estudio cinematografia española.) 4.• 20-XII y 10-1 - 1968 Los lodro nes de la Iuno. ( Estud10 cinematografio polaca.) 5." 17 y 24-1-1968 Mi amigo Flipper. cana.) 6." 3 1-I y 7 -li- 1968 El secreto del Toisón de Oro. (Estudio cinematografio francesa.) 7 ... 14 y 2 1- li - 1968 El libra de lo selva. (Estudio cmematografia ingleso.) 8.a 28-11 y 6-111-1968 Aliki en lo Mori no. ( Estud1o cinematografio griego.) 9.a 13 y 20-111-1968 Por montes y valies. (Estudio cinematografía húngara.) 10.4 27-111 y 3- IV-68 Emilio y los detectives. (Estudia cinematografia oiemano.) 11." 17 y 24-IV-1968 Simbad el marino. (Estudio cmemotografia japonesa. 12.& 8 y 15-V-1968 El hijo del crak. (Argentina) . Havidodes en México. (Mexicana) . ( Estudio cinematografia hispanoamericana.) 66 (282J (Es tudio cinematografío amen- ...pel' nin A.6l7LJR ha ('reat ... u11 homr 110 pott·iu,y aïllat... ...1m llibre (UUIJHH'... In rof.fecció r CBJSOL LITE/ltUIIO mm a8Rociaci6 dc llib,_ J'CJ' a ftr I'OXIIVI {'ll(tm•a 1111l10me 110 extit mai Ml 100 volums, 9x14 cms. relligats en pell vermella llom i pla daurats OBISOL LITEBABIO compreu-los aprofitant-vos de les nostres excepcionals condicions: 100, 200 o 500 ptes. al mes si us subscriviu. rebreu gratuïtament un moble biblioteca .. AGUILAR ; via lelotana 159 • barcelona 9 env•ou·me. si us plau. llista do tltols I condicions por a comprar els 100 volums de la coHecci6 CRISOL LITl:RARiO nom ad reca ~~~b= l~=ció~------------- ~pr~~~~n~c~ia________________ signatura dirigiu- vos al vostre llibreter per a més informació o a AGUILAR o via laietana 159 o barcelona 9 (283) 67 los conciertos O R Q UES T A C IUD AD DE BA R CE LON A. El dfa 12 de enero de 1968 ofreceré. una audición, bajo la dirección de Marçal Gols y la participación del violoncellsta Radu Al- dulescu. En programa, obras de Josep Soler («The solar cycle), Haydn («Concierto en do mayor, para violoncelo y orquesta») y Beethoven («Sinfonia núm. 5, en do menor, opus 67»). El mismo programa serà repetida, con los mismos intérpretes, el domingo dia 14, en la modalldad de conciertos matinales. Para el dia 19 de enero se anuncia una nueva actuación de la Orquesta, con la participación del director Eduard van Remoortel y la pianista Leonora Milà. VI C JCLO D E A UDJ CIONES P A RA LA INICI AC i ó N MUSICAL DE LOS ESCOLA- Prosigutendo este ciclo de audlciones, tendran lugar en el Palacio de la Música, los dlas 15, 16, 17, 18 y 19 de enero. las sesiones dedicadas a «La canción de cuna en el mundo». EStas audiciones cons- ( tituiran un recital antológlco de la canción de cnna, en las que se daran a conocer tanto las obras que ban escrito los grandes compositores como las mñs populares y dl-~ vulgadas de cada pafs. R ES. - El dia 28 de COR ALES INFANTIL ES. enero, por la mañana, tendra lugar en el Palacio de la Música, una audiclón a cargo de las corales infantiles L'esquitx, L'espurna, La mainada, E1 virolet i l'esquellerinc. Interpretaran canciones navldeñas y populares. Recordeu la sensacional biografia d el més gran músic català: PAU CASALS per JOAN ALAVEO RA 2.0 e dició Uno biografio exhaust iva del mestre, des de lo seva infantesa f ins ols dies actua ls, amb uno enlluernadora desfilada de tots els grans personatges musicals de l' Europa dels vuitanta darrers anys. 400 pògs. 40 là mines fora de t ext 300 ptes. A PUMT D'EXHAURIR- SE LA SEGOMA EDICi ó Biblioteca Biogràfica Aedos 68 {284] Distribució : Caso del Llibre • 11 ( Asociación de Cultura Musical de Barcelona PRÓXIMAMENTE ACONTECIMIENTO MUSICAL Prescotación del conjunto vocal LOS ANGELES JUBILEE SINGERS " Direcfor: ALBERT McNEIL Solistas: JAMES KENNON tenor del cNew York City Center Opera• FRED THOMAS bajo del e Winner Metropolitan Opera Auditions» Exclusivamente socios : Detalles e inscripciones, Vía Layetana, 113, 1.0 , 2.• Teléfono 282 48 82 (de 3.30 a 7 .30). noticiasy. comentar1os .. • LA SAnDANA. - Editada por Bruguera, esta en prensa una obra dedicada a la Sardana, considerada en los aspectos hist6rico, musical, ar~ístico, literario, social, etc., junto a una encuesta hecha acerca dc este tema, en~e los in~electua­ les del país. El autor de esta obra es Josep Mainar, en colaboraci6n con Josep Miracle, Lluís Albert, Jaume Vilalta, A l ber~ Jané, Lluís Moreno Palli, Salvador Casanova e Isidre Molas. • BIBLIOTECA CE NTnAL. - En el lo- ( cal social de la Biblioteca Central tuvo lugar un concierto conmemorath·o de la festividad de Saola Cecília, a cargo dc la Orquesta de Camara cAmics dels Clàssics• con 1:1 colaboraci6o del ~rom­ peta Vicente Torres Castellanos y bajo la direcci6n de Francisco Vila Sales. Se interpretaran obras de Geminíani, Mozart, Torelli y Nielsen. BALMES, 266 PINTURA DECORATIVA LA SELECCIÓ MÉS ESCOLLIDA EN PAPERS PINTATS D'IMPORTACIÓ 70 [286] TÈLEFON 228 99 14 - ( ) CAlÇATS INFANTilS e e e BALMES- PLAÇA MOLINA AVDA. GRAL. GODED, 15 PASSEIG GRAL. MOLA, 43 CONCESIONARI EXCLUSIU A BARCELONA DEL CALÇAT ANATOMIC i e i. [287] 71 • Stockbausen, cTclemúsica», cCancioues para voz y piano•, de John Cage, con la intenención de la soprano Simone Rist, acompafíada por el percusionista Siegfried F ink ; cComposición para sonidos electrónicos· y coucre~os n.0 8», de Riedl ; clmaginary Landscape núm. 3», de Cage-Kagel, :r e Antítesis• y eVetocidad•, películas experimeutales de l\L Kagel. • sical Estela ofreci6 un concierto, en el que se iuterpretó la cSinfonia n.o 1, en do ruayon, de Bee~hoven, y cTres clanzas húugaras•, de Brahms. El pia- BAQCELONA. - En la Sala AL'\:ela sc han ofrecido basta el momen~o dos scsiones de Música Electrónica con peHculas experimentales a cargo, de Joscf Anton R iedl. Se ioterpretaron obras de ASOCI ACióN ESTELA. - En el Amparo de Santa Luda, la Asociación Mu- PLAZA CATALUÑA, 9, PRAL nista Fidel Saval, que actu6 en la segunda parle, in~erpretó el cConcierto en la menor•, de Grieg, para piano y orquesta. , \ • CAQDON A. - E n la feslividad de Santa Cecília tuvo lugar en la Iglcsia Parroquial dc Cardona y como howenajeconmcmoración del nacimiento del fundador del Orfeó Català, Mtro. Lluís Millet, un concicr.t o a cargo de la Schola Cantorum, Escolania Parroquial y Coral Femenina de Cardona, bajo la TELS. 221 24 37 y 231 55 .40 B A R C E L O N A 72 [288] • ¡ I Perpetueu amb joies els vostres sentiments d'avui, Oferiu una joia que servi durant tota la vida la bellesa i la modernitat que té al moment en què la regaleu. Escolliu una creació de CAÑELLAS Avinguda General Goded, 18·20 dire<:ci6n del P. José 1\1... Casafont. Se interpretaren cauciones populares catalanas y un recital de 6rgano a cargo de Mn. Joan Gamissans Anglada. En la segunda parle del programa se cantaran exclusivamente obras del M.tro. Millet. • BAnCELONA. - En el Circulo Cultural Español y como conmemoraci~n del 68 Aniversario de la creación del Orfeó L'Eco de Catalunya, se interpret6 un concierto con obras de Es- pinàs, Marbà, Llà~zer Torà, Castells y Morera. Colaboraron también el Coro Parroquial de San Andrés, la Ca- pilla de 1\lúsica de San Paciano y la Cobla Barcelona. • IU CAnD BOADELLA· JORDI GI. RO. - Como paréntesis entre su reciente actuación en Alemania y su próxima en Centro Europa, el violoncelista Ricard . Boadella y el pianista Jordi Giró han efectuado una gira por el Norte de A{rica, Andalucía, Levante y principales ciudades del No~e de Espaüa. Entre el programa destacau una Sonata del Padre Narciso Casanovas (1747-1798), en primera audición, y otra .. Sonata del composi.t or contemporàneo norteamericano Reni Gossmann. En to- • das partes la crí.tica ha sido unànime· mente favorable para ambos artistas. • I .I Asesores técnlcos y afinadores del Palacio de la Música Juventudes Music ales y dernas a~ oclaclones de conciertos PIANOS ARMONIUMS ORGANOS CLAVES ESTUDIO TECNICO AFINACION TALLER ESPECIALIZADO 74 (290] Colle Co pons, 2 (freni• Catedral) Teléfono 222 77 7.4 BARCELONA * .-.Iva editorial nova terra -.... NOVETATS CATALANES MES DE DESEMBRE , I 9. 10. ¡JI r i.. I. CIR'/il /)/I. P.li?F CoHecció « 1967, t emps de concili» CONTROL I REGULACIÓ DELS NAIXEMENTS (2." edició) El «dossier» de Romo. ~ . !RnUPJ: : l_ ~\\11 H ..-. !i').. Jt1 LA CARTA DEL PARE ARRUPE: R~QUIEM PEL CONSTANTI NISME Gonzòlez Ru iz, Comin, Garcia Nieto i d'altres. CoHecció «<'home nou» 20. ., SEGUINT ELS CAMINS DE DI!U Albert Peyriguère. CoHecció «dossier un iversita ri» Una coHecció que neix per afronta r la problemàtica uniYersi tòria AVUI I AQUL 1. EL PROBLEMA UNIVERSITARI José Luis L. Aronguren. 2. SOBRE EL LLOC DE LA FILOSOFIA EN ELS ESTUDIS SUPE RI ORS Manuel Socristón. CoHecció «actituds» 14. UN LLOC ENTRE ELS MORTS Moria Aurèlia Capmany Fora de coHecció PETITA BIBLIA (EL NOU TESTAMENT) A. M. Cocognoc i Rosemary Haughton CAVALL FORT: UNA EXPERI~NCIA CONCRETA Equip de Redacció de C. F. DISTRIBUCió: HOGAR DEL LIBRO - Carrer Vergara, 3 - BARCELONA - 2 [291) 75 concursos y festivales • norífica a José Moreno Gans), Arnold Kempkens (menciones a Pau1 Eugene Glass y Arturo Dúo Vital), Jacqucline Fontyn '(mención a Gene Gutche) y Jiri Laburda. El año 1964 fue declarado desierto, mencion{mdose obras de Ernst R. Bar~hel y Camille Schmith. La participacióu al Premio Espla obliga a presentar una obra sinfónica de un minimo de 20 minutos de duración que puede pertenecer a los géoeros màs variados : sinfouia, suite, poema sinfónico, concierto con uno o A LICA NTE. - E l 15 de marzo terminara el plazo para la admisión de partituras optando al Premio Bienal de Composición •Oscar Esplfl» instituido por t1 Ayuntamiento de Alicante en homenaje al eminente músico alicantino. El impo~e actual de cste premio es de 100.000 Ptas. Desdc su fundación en 1956 fue ganado por Jesús Guridi (mención honorifica a Fernando Remacha y distiuciones a Manuel Palau y José Moreno Gans}, Xavier Montsalvatgc (mención bo- MARCS - RETAULES - IMATGES - CRUCIFIXOS DE TA LLA FABRICACió - RESTAURACió CANUDA, TEL~FON$ 221 33 72 07 i 222 48 85 Direcció Telegràfica: GUESERRA BARCELONA - 2 76 ( 292] Des de 1880 GUITARRES ESTUDI I CONCERT • BARCELONA EN TOTS ELS ESTABLIMENTS ESPECIALITZATS [293] 77 Yarios instrumen~os solistas, varios instrumen~os solistas, música indeterminada para orquesta con participación de coros (cantata religiosa o profana). Las bases del concurso son minuciosamen~e detalladas y pueden solicitarse a las oficinas del Ayuntamiento de Alicante. • 1\iADIUD. -La Dirección General de Bellas Arles conjuntamente con Radio Nacional de España, convocau un concurso de interpretación musical para alumnos y ex alumnos de los conserva~orios españoles, cou sujeción a las siguientes bases : 1." Podran tomar parte en este concurso todos los alumnos y ex alumnos de cualquier conservatorio de música español, cuyas edades maximas (en SO de junio de 1968) no sobrepasen las siguientes : Para instrumentistas, 19 aiios. Para cantantes, 25 años. 2." Los boletines de inscripción seran avalados por el director del centro en el que curse o haya cursada sus estudios. a.a Los grupos en que se puede concursar son los siguientes: a) Piano; b) Canto; e) Instrumentos de cuerda ; d) Instrumentos de viento; e) Gui.t arra, arpa o percusión. 4.• Cada semana, Radio Nacional de España transmitira un programa por toda su red de emisoras, en el que actuaran cinco VI Recull fotografie "LA SEGARR.J\.~' • Reproducció' de plànols • Fotocòpies a l'instant FOTOGRAFIA BARCELONA-2 Comtal, 26 221 51 35 Tels. 222 40 91 78 [294) MÚSICA La vostra música preferida, tal com fou interpretada. Des del tocadiscs portàtil fins a la més completa cadena d'alta fidelitat. FINS A LADARRERA NOTA so ESTEREOFONIC Discoteca moderna i clàssica Altaveus electrodinàmics i electrostàtics. Arn pI ificadors transistoritzats (solid state) Laboratori Hi-Fi. lnstal·lacions especialment adaptades a les característiques de cada local. wa rt ha im des de 1865 rllpidB, S. li. Rambla de Catalunya, 7 i 9 Tel. 231 26 07 [2951 79 concursantes - uno por grupo -, siempre que así sea posible. s.• Cada concursante, den~ro del pro. grama eu que actúe, dispondró. mas. 8.• Los acompañantes musicales para los intérpretes que asi lo precisen, seran de designación y cueut.a de Radio Nacional de de un míuimo de cuatro minutos y un maximo de ocho, para interpretar la obra u obras que pro- España, que fijara asimismo, las horas de ensayo. 9.• A los concursantes de fuera de Madrid obras seran de libre elección de los concursantes, pcro - centro de realización del programa - Radio Nacional de Es- constaran previamente en su boletín dc inscripción. 6.• De cada obra a interpretar, el concursante paña les abonara el importe de un billete de ida y vuelta, de 2.• clase, en tren (avión de 2.• ela- aportara un ejemplar de la par- se para los concursantes de Balca· ti.tura que le sera devuelto, des- res y Canarias) , mas una dieta pués de la actuación. 7.• Radio Nacional de España fijara los dia& de 600 ptas. por su eslaocia. ponga. Es~as y horas de actuación de los concursantes, deotro de sus progra- 10. Después de la transmisióu de cada programa, un J nrado, en el que estaran representadas la Di· LA TRADICIO LLAMINERA DE CATALUNYA .. VA UNIDA AL FORN DEL CIGNE Pelayo, 38 - Telèfon 221 54 33 80 [296] Barcelona-1 Como un signo preciosísimo consagrado por el uso del tiempo b b e er es un lenguaje que exc]uye cualquier otra modulaci6n vocalica beber nos transmite símbolos útiles de intenci6n hu111ana Pacto, Rito, Juramento, Palabra., Ofrenda, Hospitalidad. Practicar el apogeo del vino es inventar un idioma que se afirma en una modulación vocalica significativa: oi·IVe11a Francisèo Olivella ·vilafranca del Panadés r..:cción General dc Bellas .\rtcs bas dc Fin dc Curso, que se cele- y Radio :\acional de España, de- braran en los mc.:ses de mayo y siguarú un solo concursante, dl' juuio, de las cualcs saldra un Ga- cualquier grupo, en el que sc es- nador Absoluta, timen mejores condiciones y ma- ra un premio de 50.000 ptas., posibilidadcs. Diploma y Trofco. Se le propor- lJ. «Premio Scmanah . Al coHcur- cionara la oportunidad, asimisnw, s:mtc designada por el Jurado, le de actuacioncs en Radio Xacio- sera otorgado un solo premio dc Ha 1 y Telcvisión Espaiiola. yor número dc ,,¡ que sc otorg<l- cinco mil pesetas y un Diploma, en el que constara lai dcsignación. Al resto de los coucursnntes PA~tS. • - El Gran Premio dc se les proveera de documento co- coruposición Musical de la Ciu- ac~uación. dad de París ba sido concedido 12. uPremio F in de Cu rso •. Los a i\1. Picrrc \Vissmer por su obra ganadores de los Prcmios Sema- Qundrige, cuartcto para flauta, naies tomaran parte en las Prue- Yiulín, \'ioloncelo y piano. mo cons~ancia dc su El llibre de l'any: Cna biografia de PAU CASALS p er EJ isa Yi n's dc Fàhregas De flenda a toles les llibreries Cn volum prof m ament il·lustrat RAFAEL DALMAU, Editor • Bonavista, 26, pra l. • BARCEL ONA-12 82 [298J vida musical • TO LOSA. - Ha sida organ!zado en esta ciudad un concíerto, patrocinada por la «Escolania Felipe Gorríti», que celebra este at'lo sus bodas de plata. Actuó el violoncellsta Ricardo Boadella, acompañado por Jorge Giró, interpretando obras de E. Lalo, Remi Gasmann, Fauré, Granados, Frescobaldi y Joaquín Nin. Estrenó la <<Sonata en si bemol mayor» de Narcís Casanova, primera audición en España. • BILBAO. -En el Teatro «Buenos Aires» se estrenara la «Misa vases» del compositor guipuzcoano José María Gonzalez Bastida. • PARIS. - Ha muerto en Paris el Director del Ballet Ruso «Bolchoi». Lenide Lavrovsky. Desde 1945 ostentaba este cargo, hablendo d lrigido con anterioridad los Ballets Maly y Korof. • ZARAGOZA. - Se celebrara en esta capital el III congreso Nacional de Juventudcs Muslcales Españolas, patrocinada por el Ministerio de Información y Turismo y el Ayun- PER ALS VOSTRES VIATGES CIA. HISPANOAMERICANA DE TURISMO Passeig de Gràcia, 11 - Telèf. 231 72 00 - US OFEREIX ELS SEUS SERVEIS PER ALS: - Bitllets de tren Passatges d'avió Reservo d'Hotels Viatges o "Forfoit" (tot comprès) Excursions amb autocor Creuers morírims i aeris CONSULTEU-NOS, Sl US PLAU 84 [300] BARCELONA ja_hi viuen ... comodament I sense servei domestic, les primeres 100 famílies Deixen els cotxes en els seus garatges subterranis. Prenen el sol en els ~ Jardins i piscines. Un equip especialitzat d'assistentes neteJa el seu pis: mengen en el seu Restaurant ràpid: compren en el seu supermercat; els renten i planxen la seva roba; els adoben les seves sabates; tenen cura dels seus infants en la seva guarderia infantil i els els vigilen quan els pares surten a la nit; els distreuen en~ sala especial de proJeccions, els dissabtes i diumenges a la tarda. Poden disposar de revistes, llibres, discos, flors, perruqueria de senyores, etc.... i tot això a uns preus baratrssims perquè tots els serveis són explotats pels seus mateixos propietaris. PISOS EN VENDA EN PLENA ZONA RESIDENCIAL DE BARCELONA V.siteu·los a IOifiCIOS PIORALBIS S. A. 1 Passeig Manuel Girona nums. 7 al 21, cada dia d'll a 2 i de • a 6. [301] 85 tam!ento de Zaragoza. El Congreso estudiara dos temas. La inic!ación musical para escolares y la düusión nacional del espirltu de Juventudes Musicales. Se interpretaran, aslm!smo, cuatro conciertos extraordinarios, con la participación de Narciso Yepes, el Cuarteto Pfeiffer de Stuttgart y el clavecinista José Luls Gonzalez. • TEJAS. - El estreno mundial del «Conclerto AndaluZ» de Joaqu!n Rodrigo tuvo lugar en San Anton1o de Tejas. El éxlto ha sida tal que inmediatamente se ha efectuada una grabación con la Orquesta Sinfónlca de Tejas. Próximamente seré. estrenada en España y mas tarde en Berlín por la Orquesta de Camara. del Estada Alerné.n, baja la. dirección de Hans von Benda. • El Caro y la Orquesta de la R.T.V.E., a los tres años de su fundación, han grabado los primeros discos. Intervienen los solistas Angeles Chamorro, Inés Rivadeneyra. Julian Molina y Antonio Blancas, bajo la dirección de Igor Markevitcb. • M A DRID. - A través de Radio Nacional de España se transmltiran los conciertos de la temporada 1967-68 de la UER (Unión Europea de Radiodifuslón). Seran retransmitldos respectivamente desde Alemania, Austria, Bélgica, Dinamarca, Flnlandia, Espafia, Francia, Italia, Noruega, Polonia, Suecia, Sulza y Tm·qua. • BADEN-BADEN. - En la. serie «Gra.ndes intérpretes de música nueva» de los discos de la. Wergo-Verlag, acaba de publicarse la. primera producción dedicada al flautista itallano MADRID. - MONTSERRAT CABALLÉ Primera ópera completa que graba en Estodos Unidos junto o Alfredo Kraus L U C REZ I A BO RG I A de Donizetti Premio ol m ejo r disco estereofó nico Premio a la Ópera mós vendida del m es Premio a la mcjor interpretació n Premio a la m ejor graba.;ión Lujaso ólbum dc 3 di scos LP can prafusión dc fotos Recién IMPORTADO DE ESTADOS UNIDOS y pret:intado de origen Recíbalo en s u propi o domicilio contra rcembolso de 1. 78 5 ptas. Servicio Interna.;ionol de FONOCORREO Aportada 6043 Barçelona 86 [302] ~ FONOGORREO .....-- El mejor y mós inédito regalo quo puede hacer. Solicite Católogo genero! o bien listo de existencias: Jazz, Clósico, Popular y toda close de discos no editodos en Espoña . s I, ] s s no priveu els vostres Infants de LA MOSTRA MÉS ACREDITADA DE LA LITERATURA INFANTIL EUROPEA I, a s I ' 1. Jo sóc el gos, IHustraclons d'A. Delataille. 2. Una història de ratolins, P. François, iHustracions de Gerda. 3. Els bons amics, P . François, !Hustracions de Gerda, 2.a ed. 4. La casa que canta, illustracions d'A. Delataille. s. La capsa del sol, iH.ustrac!ons d'A Delataille. 6. La cabra i els cabridets, iHustrac!ons de Gerda. 1. El gat i la lluna, iHustracions d'A. Delataille. 8. El cabridet va al mercat, A. Butel, iHustrac!ons de L. Butel. 9. Anna Maria fa els encàrrecs, P. François, illustracions de Gerda. 10. Sangota el llop gos, R. Fuster, !Jaustracíons d'E. Boix. 11. Els gatets, A. Butel, Ulustracions de L . Butel. 12. Les molles de pa, Ulustracions d'A. Delataille. 13. Els animals que buscaven l'estiu, N. Caputo, iHustracions de Gerda. 14. El tres porquets, iHustracions de Gerda. 15. Història d'un conill, P. François. cada volum 40 ptes. LLIBRES INFANTILS ESTELA "GRANO PRIX DU LIVRE EUROPEEN POUR ENFANTS" [303) 87 Severin o Gazzelloni. Continuara la serie con obras de clavicordlo CSiegfried Palm), órgano (Gerd Zacher), canto (Cathy Berberlan) y oboe (Helnz Holllgen). • CAEN. - En el Teatro de la Casa de la Cultura se interpretaran cuatro creaciones llricas bajo la dlrecclón musical de Ollvter Bemard, Armand Bex y Roland Douatte. • BERLrN. - En la iglesia Zum Hellbronnen ha sido estrenada el motete «El resplandor de tu luz», compuesto por Ernst Pepping, interpretada por el Coro del Estado y del Domo. El motivo de este estreno ba s!do el jub!leo d~ los 450 años de la Reforma. • HERRENHAUSEN. - En los Festlvales de este año se ban Interpretada tres óperas de Claud.io Monteverd.i: «Poppea», «Orfeo» y «.El retorno de Ullses». Esta última ha sldo Interpretada por la orquesta de Radio Hannover bajo la d.irecclón de Hans Georg Ratjen y como solistas Heinz Hoppe y Anna Reynolds. Todos los cantantes y coros cantaron el texto original italiano. 88 [304] D MONTSE n A~ [,~1u obra de 3o~ piigiues re~ lltguda en tela t de gran for- 1 mat(340:c280 mm ) impresa PEDRA I HOMES :;;.~;:;,:f!·~::t::;~~;,:~ 1 d'Andreu Basté i Pere Ferrer R\_ i Sauqué, textos de JordtSarsanedas, i un pròleg de{ P. Miquel Estraclé. Demaneu-la al vostre llibreter. o a Publicacions de L'Abadia de· Montserrat Apartat de Cor... reus 244 (Barcelona ) Facilitats de pagament. ·-~ :;,:;::~<m'mi.uónformoti6HJI,,. .,/I/i6r.'J,f0NT _... s--~·:..~ •.uva..... SI:RRA1', I'EDRJ I HOMES··. • DAR MSTADT. - La ópera «Los Bandides» de Giselher Klebe ha sldo puesta en escena para la inauguraclón de la temporada operística. La orquesta ha sldo dirigida por Hans Drewanz y Borst Schli.fer cantó el pape! principal. • Enrique Garcia Asensio, ganador el pasado afio del concurso D1mitrl WASH IN GTON. Mltropoulus ¡:¡ara jóvenes directores de orquesta, ha dirlgldo a la Orquesta Sinfóntca Nacional de Washington, con una masa coral de 150 voces, en el «Constltutlon Hall», en la lnterpretaclón de «EL MESIAS>> de Haendel. La crítica americana h a elogiada la formidable labor de Garcia Asenslo. • M ARSE LL A. - María Rosa VIdal illa ofrecido un recital de plano en la «Salle Brasllia», de Marsella, con obras de Bach, Schumann, Debussy, Albéniz y Granados. Su interpretaclón entusiasmó al públlco de la sala, obligandola a ejecutar plezas fuera de programa. Colección 11 8IOGRAFIAS ILUSTRADAS11 150 póginas - 130 il ustraciones 250 pesetas EDICIONES DESTINO Tallers, 62 BARCELONA ·J Pablo Casals arranca de su instrumento sonoridades desconocidas. Su sabiduría musical, su perfecci6n técnica, le consagrau maestro iiÍdiscutible. Junto a la belleza material del sonido la espiritualidad profunda que vivifica sus interpretaciones !e confirma dentro del . grado de lo excepcional. Pero no es únicamente al intérprete a quien se admira en Casals. Es el hombre, sus firmes actitudes, su insobornable posici6n vital quien ha merecido la mayor admiraci6n. Josep Maria Corredor, el famoso autor de uConverses amb Pau Casals», conocedor el que mas de la vida y circunstancias del maestro, ha escnto la presente biografía y ha escogido, del arcbivo del Festival de Prades y del suyo propio, la amplia ilustración que permite documentar tanto la vida íntima y familiar de Casals, como los momentos de sus mejores intervenciones apote6sicas. 90 [306) DOS NUEVAS ESPECIALIDADES CON FRUTAS NATURALES Vd. encontraré en estas.nuevas especialldades no só lo deliciosos sabores a fresa y pilla si no también auténticos trozos de estas frutas naturales. ¡Con las majores fresas espallolas y la mejor pilla hawaiana! DANONE las presenta con la calidad y garantia que desde hac e cerca de 50 allos han convertida a la Marca en sinónimo de "verdadera yoghourt". Dos nuevos y extraordinarios productos DANONE, elespeclallala mundial del y oghourt. DANONE discos IL TROVATORE de Verdi Fran co Co relli - Grabriello Tucci Giul iett a Sim ionato - Robert M errill Coro y Orquesta del Teatro de la Opera de Roma. Director: Thomas Schippers ta Voz de su Amo -SAN J5J • 3 L n Trovatore es una de las obros mós romónllcas de Verdi. Escrita inmediatamente después de Rlgoletto y antes de La Traviata (que Junto con Aida soc sus óperos mós populares), constltuye un o¡emplo del temperamento turbulenta y nado estable del compositor ítaliano. Obro escrita en época de gran popularidad de Verdi y en su període indudablemente mós brillante (Roma. 1853). Paro quiZÓ tombién, paradójicamente, esta partitura os fruto de unos díos tristes y sombríos paro el compositor, rodeado de incomprenslón por parle de sus mós ollegados, atormentodo con problemes de !!po sentimental, que contribuyeron o dar un corócter meloncólico y pesimisla a esta obra. s; bien es cierto y natural que el estreno de Et Travador ocasionó, por su mismo tema, el entuslasm() del público, gran porte de lo crítica se volvió contra el compositor. El choque ocasionada por un cambio brusco en su concepción musical, preludio de no pocas transformaciones futures del gén<>ro operístico, ocasionó muchos adversarios. Fua t:U~d~ de traicionar delibaradamente el bel canlo. Los deliries de gozo, los gritos de dolor, los sollozos de rebia que surgen o lo largo de la frese musical, rompiendo su aparente armonío, fuHon considerades por Ics críticos como verdacleros atentados y crímines musicales. Verdi, sin embargo, estaba o l Iodo de la vida, de la reallciad. Como el pl!bllco. Y con el consenttmiento y aplauso popular. ·En las arles aprecio Iodo lo quo l'S bell o, escrlbía Verdl a su amigo el pintor Domenlco Morelli; no creo en absoluta en lo que se ha venido a llamor escuela . Amo lo alec;re, lo que es serio, lo terrible, lo gronde, lo pequ~:ño, etc.: lo amo Iodo, con tal que lo pequeño sea pequeño, lo gronde seo gronde. lo oleqre sea aleqre ... En f in, que Iodo sea como debe ser: ver- dadero•. Es esta franqueza personal de Verdi la que imbuye toda su obra. ll Trovatore se estrenó en el Teatre Apolo, de Roma el 17 de enero de 1853. El libreto de Salvalore Cammorano estó inspirada en el drama romóntico espoñol •El trovodor• de Antonio Garcia Gutiérrez. Al año slguiente fue dodo a conocer con grandíoso érito en Barcelona. La crítica de lo época destaca anta Iodo el espíritu renovador (I) del música parmesana. Por entonces se diio que su obra contenia melodías nuevas y originoles. formes rítmicas modernes por su slstemótica relteroción, y por encimo de Iodo su tono dramótico, vivo, enérglco. Verdi era, en efecte, un hombre comprometldo con su époco. En la actualldad, sl bien toda lo trama operístico del teatre verdiono no puede sostenerse en lo mismo cverdod• que él opreciaba, por razón evidentemente de ia époco, nos queda, en cambio, la posibilidad de adentrarnos mós en su complejo y nado desdeñoble mundo musical. A través, p:incipalmente, de estos grobactones efectuadas con Iodo rigor y con medios totalmente actuales, es posible gozor de una po:rtitura que, a pesar de Iodo, conserva un encanto y un positivo interés. En esta ocasión Iodes los medios se han conjuntada para ofrecernos una versión ejemplar: equililiroda, dramótica y c'ntenida al mismo llampo. Veces de auténtica talla que alconzan las cimas interpretotlvas en esta género. La aparición en nueslro mercodo discogrédico de esta ópero en su versión íntegra puada calüicorse de verdadera acontecimiento: la colección ANGEL, dedicada o obres fundamentoles de gran magnjtud, puede lleqor a un sector coda vez mas extensa. Si esto fuera un::I realidad. nos senthíomos muy orgullosos.- A. S. [ 309] 9 3 • gu1a iJe conciertos FEC HA LOCAL DICIEMBRE 23 sób. 22. 15 h. Palau 26 mort. 18 h. Palau 29 viern. 22.15 h. Palau ENERO 1968 1 lun. Palau 18 h. 12, 15, 16, 17 y 18 12 viern. 22.30 h. 14 dom. 11 h. Palau Palau Palau 15 lun. 22.15 h. Palau 19 viern. 22.30 h. Palau 21 dom. 11 h. Palau CONCIERTO El Pctsebre de Pou Casals. Orfeó Català. Orquesto Ciudad de Barcelona. Olga lglesios, soprano. Montserrat Aporici, controlto. Jaume Baró, tenor. Josep Simorro, barítona. Raimon Torres, boja. Dirección: Enric Caso ls. ( 1.• oudición.) El Pessebre de Pou Casals. Orfeó Català. Orquesto Ciudad de Barcelona. Olga lglesios, soprano. Montserrat Aporici, controlto. Jaume Baró, tenor. Josep Simorro, barítona. Raimon Torres, bojo. Dirección: Enric Casals. (2.a oudición.) El Pessebre de Pou Casals. Orfeó Català. Orquesto Ciudad de Barcelona. Olga lglesios, soprano. Montserrat Aparici, contralto. Jaume Baró, tenor. Josep Simorro, barítona. Raimon Torres, boja. Dirección: Enric Casals. {3 .• audición.) El Pessebre de Pau Casals. Orfeó Català. Orquesta Ciudad de Barcelona. Olga lglesias, soprano. Montserrat Aparici, contralto. Jaume Baró, tenor. Josep Simorro, barítona. Raimon Torres, boja. Dirección: Enric Caso ls. ( 4 .a oudición.) VI Cicle de Audiciones paro lo inicioción musical de los escolares. Conción de cuna en el mundo. Montserrat Alavedro, soprano. Orquesto Ciudad de Barcelona. Oir.: Marçal Gols. Rodu Aldunescu, violoncelista. Obros de Josep Soler, Hoydn y Beethoven. Orquesto Ciudad de Barcelona. Concierto matinal. Repetición del programa anterior. Johonna Mortzy, violinista. lstan Hojdu, pianista. Obros de Vivaldi, Beethoven y homenoje o Frits Kreisler. (Asocioción de Cultura Musical.) Orquesto Ciudad de Barcelona. Dir.: Eduard van Remoortel. Leonovo Milà, pianista. Obros de Ravel. Resto de programo a determinar. Orquesto Ciudad de Barcelona. Concierto matinal. Repetición del programa anterior. ROMEO Y JULIETA Proyección de la película «Romeo y Julieta», de Paul Csinner, partitura dc Prokofiev. Horari os: Laborables tarde, a las 6; noche, a las 1 0.30. Festivos matinal a las 11 h.; tarde a las 3.30, 6.30 y 10.30. El film se proyectaró todos los dias a partir del 19 de diciembre a excepción de las sesiones correspondientes al «Pessebre» de Pau Casals. PALAU DE LA MÚSI CA CATALANA GUIA MUSICAL Temporada 1967/68. 23 diciembre 1967. Núms. 10/11. Edición extroordinorio de I 8.000 ejemplares. Editada por «Palau de lo Música Catalana - Deportomento de Publicidod». NOTA IMPORTANTE: Lo redocción de GU lA MUSICAL publícor6 en esta sección lo noticio de todos los conciertos que se celebren en Barcelona. Rogomos o los orgonizodores el envio de programes y cuontos noticies creon interesontes paro su inserc1ón en estos póginos. 94 [3101 No pide un vermouth pida un MARTINI Peccibiró entonces el sabor incomparable que Ja ofrece esta armoniosa me zela de vinos de calidad y plantes aromóticas seleccionades que, en el transcurso de varies generaciones ho afirmada su mundial prestigio Pídalo cOn the rocku [311 J 95 120 millones de hombres en mas de 50 pafses usan los famosos productes Floïd En el mundo entero, el fiombre elegante r ecorPe a los majores productos, tanta para su satlsfacclón personal como por la lmpresión que desea cau sa r de hombre Impecable. FLOTO. tan conocldo por su acreditada AFTER·SHAVE, Ideal para después del aleitado, ha creado ademas la mejor serie que existe de perfumeria para caballer o. La base cientrfica unida a los mejores componentes naturales garantiza la ca1idad Ele los productes FLOTD. Flò7d en Europa: depót!lto leqal b . 30.577-1967 lolion ·~·d after-shavo toam auo ...have spray Tlo ..,.,..,., _,..,.. "''""'. ,.,... -·•• ,~....,. .-~ ....-•.--..61t(Cy,.,.IJI04 ,......__. · ,....___ _ _ _ ......, _ - halr toolc lot¡¡p halr-llx & .,... electrlc pre·•have toll on colo~no '-• '1.ftl electr1e pre·1have apray doodorant·lpriJ loam ahavln~·cream apray lolltl-.oap qró:fle<D marina. •· a. - p.• oarloe I,