Els festivals de música d'estiu El veritable Concert europeu per Denis de Reugemont Festivals, per Jordi Roch EL VIIè Festival Internacional de música a Barcelona Manuel Capdevila Uns festivals diferents, per Oriol Martorell Resum dels principals Festivals de Música Orfeó Català: notícies Conciertos: Patronato Pro música, Orquestra Ciutat de Barcelona Actividades en el Palau: 68-69 Resumen de las actividades celebradas en el Palau: 68-69 Noticias y comentarios: Sabadell, Vic, Escola Garbí Vida musical, Paris, Stuttgart, Colonia Discos: Mozart, canciones de Andalucia Guia de conciertos
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Alta Fidelidad vehiculo de un arte ... ... es el mas perfecta método para situar música en el hogar. Es una tecnología apasionante, creada por artesanos que saben escuchar. FISHER- VIETA- SHURE GOODMANS- GARRARD- SME - KLIPSCH nombres de prestigio mundial que Vieta Audio Electrónica, con 12 años de experiencia en la autentica Alta Fidelidad, garantiza en España. ELS FESTIVALS DE MUSICA D'ESTIU Dins dc l'estudi -en certa manera sociològic- del procés formatiu de noves estructures de públic: musical, la nostra època integro un capítol en el qual figuren dues especialitats d'auditors de molt divergent classe i significació: d'una part, i a causa dels avanços de la tècnica radiofònica, hem assistit al naixement d'una novo entitat de públic: essencialment cprivodo» perquè lo recepció del missatge musical es realitsa en el si de la intimitat de lo llar per mitjò de lo ràdio, de la televisió o del microsolc. Per altra banda, al nostre temps li ha valgut el mèrit d'haver creat una nova especialitat de convocatòria musical que si bé adapto formalment el patró concertístic:, en difereix perquè s'acompanyo d'uns elements d'atracció, que no són intrínsecament musicals, però que formen port inseparable de lo seva essènc:ia; com el lec:tar haurà endevinat, es parla dels festivals dc música. Si Ics dades de què disposem no són errònies, luserna fou lo primera ciutat (Bayreuth a part, perquè més que festivals arganitso peregrinacions) que tingué la iniciativa de c:onvac:ar el tipus de manifestació que adaptà ràpidament la configuració i esperit dels Festivals dc música. Sam al 1934. Després hem vist florir arreu de lo geografia europea els noms d'Edimburg, Avinyó, Spaletto, Atenes, Helsinki, Flandes, Praga, Viena, Berlín, Santander, Granada, etc., com o punts d'atracció musical durant l'estiu. Darrerament, Barcelona s'ha incorporat o la llisto i tot just fo uns mesos, el seu festival, per lo qualitat i consistència dc les seves sis convocotòries, ho merescut l'honor dc ser inclòs en l' Assac:ioc:ió Europea dc Festivals de Música. Externament, els octes d'un festival no diferehten substancialment del que constitueix el concert habitual de «temporada)), però l'esperit que anima lo totalitat del festival els dóna uno novo projecció que en podríem dir d'c<equip>>. El festival s'ofereix com un bloc de diversos oc:tes, en aparenço independents, però realment concatenats en el si d'un programa general en el qual les grans entitats orquestrals s'alternen amb ols noms estelors en l'ort de la interpretació. Si a tot això hi borregem el fet que les localitats on es celebren els festivals solen presentar notes d'especial interès turístic:, històric o arqueològic, haurem de concloure que les motivacions que mouen el públic en lo d:to especiolitot, tenen per causa visible els programes de músíc:o però que hi figuren c:om a causes addicionals -atès que lo majoria d'aquestes monifestac:ians són o l'estiu- l'atractcu del viatge o uns dies dc repòs. Naturalment, no podem negligir en aquesta reloc:ió de reclams, un d'una importància capital, específicament concretat en lo músic:o, i és la possibilitat de tenir concentrats en pocs dies uns octes que cada un, individualment, té la categoria d'esdeveniment. Com o seqüela que es del concert, el festival atorga més atenció o In quolific:oc:ió ortistic:o de l'intèrpret r.;ue o la novetat intrínseca de lo progromac:ió, i és per això que els festivals l:en rares vegades assoleixen ser l'exponent del que és el nostre moment, amb les seves vociHac:ians, però també amb els seus encerts. Amb tot, col considerar el seu positiu pes i importància, en mantenir viva l'activitat musical durant els mesos d'estiu. MANUEl VAllS EL \ rERITABLE "CONCERT EUROPEl1 ~~ per Denis de Rougemont Director del Centre Europeu de la Cultura President de l'Associació Europea de Festivals de Música Què és un Festival? No és sinó una festa. ts l'A.E.F.M. ha reunit de mica en mica tah els quelcom d'excepcional, que fuig de la rutina grans festivals quo manifestaven el desig de dels programes d'hivern i que ho de crear uno cooperar en la unió cultural d'Europa i que atmosfera especial, o lo qual contribueixen no reunien les següents condicions: durada de solament lo qualitat de les obres i llur inter- cinc anys com o mínim; programació especí- pretació, sinó també el paisatge, l'ambient fica; arrels regionals i tradicions locals, però d'una ciutat i lo tradició musical d'uno regió. també difusió i prestigi internacional ben lo multiplicació dels festivals ol lforg dels tablert. darrers decennis respon o una necessitat pro- Al començament, l'any 1951, són els festivals funda de l'home d'avui. Però també comporto situats ol centro d'Europa els que s'agrupen: certs perills... Com substituir l'esperit de su- els francesos amb Aix-en-Provence, Besançon, peració i de coHoboració, o les estèrils rivalitats Bordeus, Estrasburg; els alemanys amb Bar· nocionals o locals i o uno competència sense reuth, Berlín, Munic, Wiesbaden; els italians resultats? Com conservar un alt nivell artístic amb Florència, Perúgio, Venècia; els suïssos, si augmento coda vegada més l'assistència de ol centre, amb luserno i Zuric; Viena a l'est públic ; el nombre d'aquestes manifestacions? i Holanda al nord. Durant els anys següents, l'Associació Europea de Festivals de Música ho el cercle s'eixamplo lentament fins assolir els volgut respondre o aquests problemes. límits de l'Europa tradicional. Uno ideo senzillo ho prevalgut en lo seva for- I així s'adhereixen successivament: 1952, Hel· moció: presentar el conjunt dels millors festi- sinki; 1954, Granada; 1956, Santander i Du· vals com una manifestació comuna de la mú- brovnik; 1957, Estocolm i Atenes; 1958, Pro• sica europea en lo seva unitat fonamental i ga; 1961, Edimburg i en la riquesa de les seves diversitats r011io- i Portugal; 1963, Spoleto, Bergen i Coptnha· nols. gue; 1964, Gant; 1968, Barcelona i Lió. el• Varsòvio; 1962, Balli ja.hi viuen ... comodament 1sense servei domestic, les primeres 15 O famllies PISOS IN VENDA IN PLENA ZONA RESIDENCIAL DE BARCELONA Vrslteu-loa a EDifiCI OS PEDRALBES ,S.A, Puseig Manuel Girona n~m1. 7 al21, cada dia d11 a21 de 4 a 6. L'any 1969 tres membres de l' A.E.F.M. celebren el 2~ aniversari de lo seva fundació : els dels festivals previstos per o l'any següent. El 1er. de març surt lo revisto iHustrodo u Festi- festívols de Bordeus, Copenhogue i Oubrovnik. vals», amb el detall dels programes, que té un Però lo música no s'aturo pas ols límits d'Eu- tiratge de 125.000 exemplars per tot Europa, ropa. Alguns grans festivals d'altres continents Amèrica i el Japó. ofereixen música europea, interpretada per ar- Entre els membres dc I'A.E.F.M., els intercanvis tistes europeus, contribuint d'aquesta manera d'idees i les coHoboracions també es multipli- o lo difusió de lo cultura del Vell Món. b per quen. L'Associació ho donat un exemple ben això que I'A.E.F.M. ho admès l'any 1966 els convincent d'aquesta unió europea que ho de festivals d'Israel i d'Osaka com o membres de penetrar en el cor de tots obons de ser esta- l'Associació. blerta en els fets. Lo música, lo creació mes I mentrestant, les activitats de l'A.E.F.M. no típica d'Europa, estò destinada o ser lo pri- han cessat d'augmentar. L'Associació publico mera manifestació d'aquesta comunitat pro- coda any pel desembre un calendari que anun- fundo de les reaccions de lo sensibilitat i de cio les dotes i les principals manifestacions l'esperit que defineix una civilització. HI HIM AfiGIT UN MIRAll 151 ANYS D'IXPIRIINCIA LEICA~~~/! ~~ l'aparell reflex 24 x 31 amb precisio UICA perfecta en cada detall i magistralment treballada peça per peça, -~ . -_I ~ r ü LIICAflfX Sl es el resultat de Pesforç renovador d'una indnstria llegendaria dins el mon de la fotografia: IRNST liiTZ 0°\\o\NEU INF .)RMo\CIO OETAL' ADA Al VOSTRE PROVEIOOR 0 Al REPRESENTANT A ESP•NYA ~tl DtP<>.RTAMfNI LEICA: G E R M A N R A M 6 N C O R T É S Consell de Cent, 35, ~68 - Tel. 2J2 Sl 00 - 8ARCELONA·9 f I! NS T l E I T Z . GMIH WET Z lAR qEPIES~NfANT GENERAL! CASA A LVAREZ. MADRID Serveixi's enviar-me documentació sobre càmeres LEICAFLEX festivals Una ressenya general de les activitats musicals que, de la primavera a la tardor, tenen lloc en els marcs més diversos d'Europa amb el nom genèric de • Festivals•, pot oferir una certa semblança a un prospecte turístic. Efectivament, els Festivals viuen immersos en tots els tòpics internacionals del turisme i constitueixen per l'afeccionat un incentiu més per realitzar un viatge -més o menys a l'abast, segons les seves possibilitats econòmiques - que li prometi també d'assistir a unes manifestacions musicals, sovint bastant semblants a les que durant la temporada es poden trobar a Londres, Viena, Roma, Berlin o Munic. Però els organitzadors de les manifestacions federades en l' «Associació Europea de Festivals de Música» pretenen oficialment una finalitat més idealista: manifestar per mitjà de la música i a través de les tradicions i peculiaritats d'un país o d'una regió determinats, la unitat espiritual de la cultura europea. No divagarem ara sobre aquests dos aspectes dels festivals, ni en donarem una panoràmica completa del conjunt (els interessats poden trobar amb faci· litat informació suficient). Ens dedica· rem només a comentar breument un dels Festivals de més suggestió, personalitat i tradició, encara que de fet no està inclòs en els programes de l'AsS(; ciació. Ens referim al Festival de Salz· burg, que aquest estiu tindrà lloc entre el 26 de julíol i el 30 d'agost. Per la bellesa incomparable del paisat· ge, la noblesa de l'arquitectura i Ja sort que ha tingut en veure néixer Wolfgang Amadeus Mozart, Salzburg és una de les ciutats petites més fascinants d'Europa. El paisatge, amb un equilibri harmoniós d'altes muntanyes i planes, és sior plement un do de la natura; l'arquitec· tura, que oposa i resumeix d'una manera exemplar elements del Nord i del Sud, és sobretot el resultat de l'activitat dels prínceps eclesiàstics del país, que van saber servir-se d'arquitectes eminents. ~ prés de l'època de Carlemany, a qui la llegenda fa residir en el regne de les CI' vernes d'Untersberg, els arquebisbes VIII J:>AN SEBASTIA BACH, 7 BIS· TELS. 2305<103-0.4 • 2307128 • BARCELONA·6 exercir, amb tanta energia com èxit, la dominació eclesiàstica i laica. Per als seus descendents no era gens fàcil conservar i acréixer aquesta herència. La tasca, però, ha valgut tots els esforços. Així el paisatge i l'arquitectura, admirats per gent de totes les llengües, han esdevin~t l'escenari sobre el qual s'ha desenvolupat una vida cultural i científica de primera categoria, i que aproximadament des de fa cinquanta anys arriba cada any al seu punt culminant, sota el signe de Mozart, amb el Festival de Música. Aquesta institució, creada per homes de geni com Hofmannsthal, Richard Strauss i Reinhardt, ha estat des del principi molt vinculada a l'Orquestra Filharmònica de Viena, amb noms com Knappertbusch, Clemens Kraus, Mengclberg, Furtwaengler, Mitropoulos i Bohm, que encara continua activament en el Festival. Actualment Karajan assegura tota la responsabilitat artística. I és Salzburg l'únic lloc on el director de la Filharmònica de Berlín es prodiga com a director d'òpera. Aquest estiu dirigirà de nou el Don Iuan de Mozart, a més d'El Caftt de la Terra de Mahler (27 d'agost, amb la Filharmònica de Viena) i un concert amb l'Orquestra de París (amb Rostropovitch com a solista, 15 d'agost). En el terreny operístic es podrà encara veure Fidelio i El Cavaller de la Rosa (Karl Bohm), Bastià i Bastiana i La Serva Padrona (Leopold Hager), Cosi fan Talle (Seiji Ozawa) i El Barber de Sevilla (Claudio Abbado). A part dels directors que hem esmentat, dirigiran concerts simfònics (Orquestres de Viena i de París) Sawallisch, Dohnanyi, Serge Baudo, Eliahu Inbal, George Szell i JoseC Krips. 10 [594] Igualment eu el marc del Festiva!, p¡¡. dem assistir a una sèric de concerts, Podríem dir menors, però dotats d'un encant evocador més directe; ens referim a recitals dc Lied i sobretot a les serenates i matinals mozartians, generalment amb l'Orquestra del Mozarteum o amb agrupacions de cambra estrangeres. El mateix Mozart es va fer home en el cor de la tradició salzburguesa de serena· tes, divertiments, nocturns i cassacions. El seu pare, Leopold, i el germà de Haydn, Michael, que exercien respectivament les funcions de Mestre de Capella i de compositor de la Cort, tenien una predilecció per aquesta música. En les obres d'aquest gènere del jove Mozart, ens podem adonar de com Ics suites bar· roques han estat totalment modificades. conservant la successió més o menys c;,sual dels diferents moviments. De les an· tigues formes de dansa només ha sobreviscut el minuet; les obertures han estat substituïdes per marxes. Malgrat la sig· nificació ocasional de les serenates, Mozart ha escrit una música absoluta, que pot ocupar un lloc al costat de les sim· fonies i els concerts. Des dc la seva crea· ció, el Festival s'ha esforçat a fer reviure aquests tresors del geni de Mozart. Bernhard Paumgartner, a qui es deu aquesta renaixença de les serenates, va dirigir el primer concert d'aquest gènere en 1921. Des del 1927, ha redescobert cada any algun tresor. El pati de la Residència és el marc ideal per a aquestes sessions. en el curs de les quals es ressusciti~ aquell món salzburguès, caracteritzat ey pecialment pel seu sensitiu amor a I~ Arts. LL. M. CU>~CONOCEMOS: I!XÇJ I2A 'PODEMOS GME]O~I El Agua de Colonia Royale Ambrée, a través do aus 50 ar1os de existencla ha mantenido y montendra su calidad excepcional, in. supcrnble. Ln equilibrada fórmula que la integra, n hnso de esencias de p lantas, flores y COl't<'zas de frutos del sur , es tan oompleja que no sol amente no se puode imitar, sino que nosotros mlsm os 11(9 LS PODEMOS 'ME]O~/ 'ANIVERSARIO 1919/69 EL VIIè FESTIVAL INTERNACIONAL DE MUSICA A BARCELONA La convocatòria del VII Festival Internacional de Música de Barcelona representa) co111 cada any1 un pas endavant en les direct1·ius fixades a començaments del 1963 i que) aleshores1 apuntàrem molt tímidament en aquell ja llunyà I Festi·ual. Set anys de Festival s611 ja alguna cosa. Si anys enrera potse?· el nostre entusiasme S 1at•n~zça·va a les nostres possibilitats) no és menys cert que precisament a cat1sa d 1aquella diguem-ne irresponsabilitat, am tenirn a Barcelona t4-1ta sèrie de concerts qtte (ho diem sense falsa modèstia) rep1·esenten sens dubte una fita dins el panora·ma de l1 activitat musical al nostre país. Sí1 vàrem ser irresponsables pensant, sobretot1 que havíem de motue nmnta·nyes, treballar, sovint amb una por no gaire dissi11mlada, pensant si ens en sortiríem; en fi, moltes vegades patint i lltlitant enfront de dificultats quasi Íltsuperables. Ho podem dir ara1 quan tot això ja comença a se·r una mica d1història, de la nostra història. Però cal pensar que sense aqtlell pu11t de bogeria, bogeria una mica coUectiva, si voleu, no hauríem pogut passar d 1uns primers i11tents. Amb tm excés de seny i de serenitat 1 hauríem fracassa t. P.s paradoxal, però és així. El temps, que tot ho cura o que tot ho fa ·malbé1 creiem que en el nostres cas ens va fer de mestre. Quantes rectificacions I Quantes esmenes en el nostre fer I Però, tatnbé1 defensant com el primer dia uns objectius qu, ha11 estat inamo·vibles i que1 tal ve· gada, representen la nostra manera dr ser, la nostra manera de veure les coses, la nostra manera de pensar. Això, però, comporta moltes dificultats i mo'tcs lluites. Defellsar nn ideal i defensar-lo cada dia, és més tHjícil del que sembla. Ja ho sabem que hem rebut i rebrem crítiques adverses a la nostra acl1wci6! F6ra tnolt trist comptar amb ttn bellt'· plàcit general. Pe1·ò és curiós qtte d'on hem rebut menys crítiques és, precisa· ment, del públic. I això és molt important. El públic, cada vegada mes 1 S ha incorporat al Festival. Es pot par· lar d'un upúblic de Festival» . I no ts dirà que la nostra p1·ogramaci6 sigui fàcil. Ben al contrari. La llista de pri· meres audicions és realment imporlmtt. Això vol dir que gattdim de la collfilm· ça d'un ampli sector de públic, que hem guanyat no amb promeses sin6 amb fels concrets. El nostre Festival lzo produït una veritable revolució ditts el móu musical de la nostra ciutat, i com deia Le Corb1tsier, «IlO es fa una revolució rebeblant-se, si11ó aportant ww solu.ció». I aquesta sol·uci6, per ara, és la millor que podem oferiL Aquest any, el Festival de Barcelona es desenvolupa seguint més o m enys l'estructura qtte s'Ira donat a Fe~ti1.:a ls precedents. La Filhannònica de Viena serà, per segona vegada, el centre i l'atracció del Festival. El fabulós cotljtmt vienès vindrà dirigit pel sett tit11lar Karl Bohm. Un altre dels atractius serà l'actuació de I solisti \'eneti que tan bon record varen deixar en la seva presentació a Ba·rcelona en el transc1trs del lli Festival. Aquesta vegada actt1a1·an conjm~tament amb Jean Pierre Rampal. Oferiran també un concert dedicat exclusivament a música contempoditlia. llan estat iwvitats el Quartet Parrenin, lrmgard Seefried, Wolfgang ScJmeiderhan, .1ndré Gertler, 'Anton l>cnnota, Tlwlllas Hemsley, el Qualtet Melos, Montserrat Alavedra, Ramon Coll, Esteban Sanchez, i els directors Geraind Jotzes i Antoni RosMm·bà. El que ben segur resultarà w1 esdeveniment excepcional, serà l' actuaciú per primera vegada a Barcelona del ja famcís Ravi Shankar, intèrpret del Sitar, instrument hindú. Shanka·r, en el tmnscttrs d'aquests últims dos anys, ha arribat a situar-se dins un primeríssim lloc entre els intèrprets i avz¿i és tma figura del més alt interès 1111tsical. La música contemporània estarà molt ben representada, ja qtte a més del concert de I Solisti V eneti, tindrl' 111 ocasió d'escoltar el gmp Ars Nova de 1Vurcmberg, que ofcrú·à sis estrenes i cinc primeres audicions. Els compositors del ttOStre país estaran representats per Joaquim Homs, Xavier Mon/salvatge, f. M. Mestres Çuadreny, Xavier Ben- guerel, Josep Soler i Cannelo Bemaola. Mereix capítol a part la primera a11dició a Espanya de la Passió segons Sant J.. luc, de Krysztof Penderecki. Obra im portant d'aquest composilo1 polonès i que ha merescut una atenció preferent a tots els festivals importants europeus. L'obra serà interpretada pels seus intèrprets ideals: Czyz, Woytowicz, lfiolski i Ladesz, per part polonesa. L'o·r questra serà la de la Cittlat de Barcelona, Cor de Ràdio Tele,visi6 que dirigeix Albert Blancafort, i Escolania de Montserrat. Franz lJlalter, director artístic dr l'Associació Eumpea de Festivals lft Música, ens parlm·à precisa·ment dels «Festivals de Música» amb iLhtstracions musicals a càrrec del Trio Haendel. Aquest acte obrirà el Festival de 1960. El 25 de setembre, dot1CS, i amb el preg6 de Franz Walter, començarà el VII Festival Internacional de iHúsica a Barcelona, i acaba1·à el 1r. de Novembre amb el concert de clattsura a càrrec de la Filharmònica de Viena (tres últimes Simfonies de Mozart). Durant Ull període de pràcticame1~t cinc setmanes, Barcelona viurà immersa en música. Se'11s l1a dit que cinc setmanes de mtÍ· sica és massa música, i que el nombri? de concerts és excessiu . 'A ixò, qtte a simple vista podria semblar cert, no ho és quan s'aprofundeix i es pregunta: ¿,Per què cinc setmanes de música 1 110 dues, per exemple'? Si el nostre Festi· val estigués constitu1t solament per WUI sèrie de deu o dotze concerts impor· tants, amb grans figures i grans «di· vos», la missió de Joventuts Musicals quedaria a'1uUada. A les hores ens cons· tituiríc111 en simples empresaris i ei 11ost re 111Ó11 volta ria en tom de deu grans orques/ res, trenta grallS «divos• i seixanta grans obres (per di1'-hO d'tm~ manera gràfica). No, Joventuts M11SI· VIl FESTIVAL INTERNACIONAL DE MUSICA EN (Miembro de lo "Asocioci6n Europllenne des Festiv:~ls BARCELONA de Musíque"l Del 25 de sept iembre a l 1 de noviembre d e 1969 25 septlembre 26 septlembre 28 septlcmbre 30 septlembre 1 octubre 3 o:tubre 5 octubre 6 o:tubre 7 o~tubre 11 octubre 12 octubre 14 o:tubre 16 octubre 18 octubre 19 octubre 20 octubre 21 octubre Salón de Clento Palaclo de la Música Pregón C:el Festival a carga de Franz Walter, Orquesta Ciudad de Barcelona. D1r. O. Jones : Sollstas : M. Alnvedra y T. Hemsley. Obras de BACH Y HAENDEL. Tinell T. Hemsley, barltono. y M. Znuettl, plano. Obras de PURCELL, HA YDN y SCHUMANN. Tinell Ouarteto P. rrenln. Obrns de SCHUBERT, VERDI y BRAID.XS. Tinell Cuarteto Parrenln con la colaboraclón de O. Herbert, arpa; S. Oratacós. nauta, y J. Pañella, clo.-rlnete. Obras de ROUSSEL, HOMS, HUSA y RAVEL. Tinell W. Schnelderhan, violin. y W. Klein. piano. Obrns c!e SCHUBERT. Tlnell R. Shankar. slt:lr. Programa a determinar. T. f'leef~ted. ~op~~"o v E. Werba. piano. Obras de Tinell HAYDN. MOZART. BEETHOVEN, BARTOK. SCHUMANN, MAHLER y STRAUSS. Ars Nova Ensemble, de Nuremberg, Dir. W. Heldcr. Tinell Obras de ISHII. ORANDIS. HASHAOEN, BERNAOLA. HEIDER y MANZONI. Orquesta Ciudad de Barcelona, Caros RTVE, EsBnslllca C:e Montserrat colania de Montserrat, Dir. H. Czyz. Sollstas : S. Woytowlcz. A. Hlolskl. B. Ladysz. Paslón según San Lucas de PENDEREOKI. S. Woytow!cz. sop!·ano, J. Marchwinski, plano. Tinell Obras de MOZART, DVORAK, MONIUSZKO y WIECHOWICZ. Tinell A. Derll"'ota. tenor, y H. Dermota. piano. Obras de SCHUBERT. Palacio de la Música Orquesta Ciudad de Barcelona, Caros RTVE, Dir. M. Blancafort, Sollstas : A. Chamorro, M. BustR.tn<\T'te. A. Rlccl y T. Hemsley. Did~ 11 Eneas, de PUROELL. CapillaEvnngéllcaAlemana M. Bust.l.mnLt~. T. Hcmsley, M. Torrent, M. Lluïsa Cartada., Conjunto Instrumental, Dir. A. Ros Marbà. Obras de P. SOLER, MONTSALVATOE y SOLER. Palaclo de 1::1. Múslcn J . P. Rampa!. flauta. I Sollstl Venet1, Dir. O. Sclmone. Obrns de VIV ALDI. Palaclo de lo. Música J. P. Rampa!, 1lnut1. I Sollstl Venetl, Dir. C. Sclmone. Obras C:e VIVALDI. Tlnell I Solisti Venetl. Dir. C. Sclmone. Obras de : MA· LIPIERO, BUSSOTTI, GUAOCERO, KAOEL y BENOUEREL. 23 octub·c Tinell 25 octubre Palaclo de la Música 26 octubre Tinell 28 octubre o~tu-o:·e Tinell Palaclo de In Música 31 o:tubre Palnclo C:e In Música 30 nov!embrc Pal:-.clo de la Música Ouarteto Melos. c'e Stuttgart. Obras de MOZART. HORVATH y BEETHOVEN. Orquesta Ciudad de Barcelona. Dir. A. Ros Marbà. Solista.: A. Gertler, violin. Obras de MILHAUD. HARTMANN y WAGNER. r>. Ha.rasteanu. barltono. y M. Joja, plano. Obro.s de SCHUMANN, ENESCO y RAVEL. E. Sanchez, plano. Obro.s de ALB"tNIZ. Orquesh FUarmónlca de VIena. Dir. K. BOhm. Obras de BEETHOVEN y SCHUBERT. O~quest'l Fllarmó,lca de VIena. Dir. K. Bóhm. Obras de MOZART, STRAVINSKY y BRAmiS. Orquesta Fllnrmónlca de VIena. Dir. K. Bllhm. Obras de MOZART. Excmo. Ayuntamtento de Barcelor.n - Juventude3 Muslcnles - Pntronato de Juventudes Muslcales. Secretaria e lnformaclón: Juventudel> Muslcalcs: Via LayE:tma. 1:!9. 4.'•. La - Tels. 215 29 18 • 215 3G 57. cals 110 vvl pas atxo. Un Festivat, si és imporiau/, rt•idrntmcnt lza de comptar ami> grallS conjwzls i graus artistes. A ra bé, nosaltres - i això lzo hem repetit imzombrables ·vegades -som p1·omMors dc moltrs alt7·es coses; volem fer una programació que si bé inclogui part d'aquelles seixanta obres, (Simfonies i Conce1·ts dels clàssics i romàntics, entre d'altres), tenim especial inten\s a dema 1 mt'tsica que pel seu valo1· lza passat a la història 1111tsical, però que per circumstàncies estranyes hi ha molt poques oportwzitats de sentir-la. 1l 111és, volc111 que també ds joves intèrprets prenguin f>¡trt en el nostre Festival i que els C0111f>ositors del país hi participin activament. Vole111 ta111bé que la 1mísica contell/f>orània faci acte de preSt~ncia, no ser·vida rn petits cercles sina «a por/a oberta». I lot això, 11ecessita ineludiblement temps, llCCcssita 1111 11ombrc important dc concerts, 110 es pot segt,ir aquesta política COII.'>Liluint 1111 Festival d'mza dot::ena dr COIICtJtls. El pzíblic /robarà al llc>slre FrstÏo;,tal uua ¡·isió molt àmplia del fenomen IIIIJ$Ïcal; pot triar, pot srguir, pot a11ar allà on cregui qut' els seus gustos i les se-..:rs afeccions pcrsmwls el portin. f:..s a di1, t'll CÍ11C setmll11CS, i ItO {'/t llli'I!}'S, és qua11 joventuts Musicals pot traduir t'I~ realitat allò que pregona. 1!questa di·versitat, aquests cemt rastos, aquests, si ·voleu, !<XOCS», s6n l' aco111 pliment d'u. 11es línies I raça des ara fa sri anvs i que bé o mala111ent, s6n les nosl res. JORDI ROCII President de Joventuts :\lusical~ t Festival Internacional de Múslco a Barcelona: Paul Angener dirigeix el •Concert per o clarinet I orquestra•. d8 Motert; solista. Jull Ponyetlo. ~~-· - t} Els ulls la desitgen. les mans l'acancien. peró no us atureu admirant-la com una nbra d'art: obriu l'ampolla d' ~GUAJ...A.VANOA.PUIO i descobrí reu que aquesta suggestiva fragància és la que volicu fer vostra. AIGUA LAVANDA PUIG PUI G ~e-~:. Manue l Capdev ila 1 Fa tres anys, en una conversa amb en Jordi Roch, president de Joventuts Musicals de Barcelona, quan comentàvem Ics dificultats i la tasca que representa portar a terme el Festival Internacional de Música de Barcelona, ell va qualificar de dura i difícil aquesta tasca. Avui, tot parlant amb Manuel Capdevila del mateix assumpte, em respon així: -El Festival de Barcelona... és tm miracle. -??? -Sí; ho és per les moltes dificultats traves per les quals ha de passar, i tot i així continua celebrant-se. I una de les qüestions més importants, és la qUestió econòmica. Parlar d'això em sembla reiteratiu, però és una realitat que tots vivim. I en Manuel, una mica amoïnat, continua: -Nosaltres prou tenim iniciativa, per plmzejar actes, per buscar el més adient i amb la categoria musical suficient per a la nostra ciutat. L'Ajuntament, però, que en un principi es va entusiasmar i Clls va animar a seguir endavant sota la seva protecció econòmica, aprova el pressupost i diu que sí. Però a l'hora de la veritat, troba inconvenients a complir el que ha promès. Resultat: els qui quedem malament som nosaltres. Actual· ment, comença a veure's el panorama més clar i amb més seriositat. S'ha vist el Festival amb caràcter d'institució i lli lla un control estricte per part de la COI'nis· sió encarregada d'aquest afer dins l'Ajun· tament, que té cura que les coses marxin com cal. - Parla'm del Festival proper ... -En aquests moments, encara no podria dir-te segons quines coses. Un orga· nisme oficial que ens va prometre la seva participació filtancera, a l'hora de la firma de concerts previstos s'ha fet enrera. Cal refer tot el programa d'acord amb les pos· sibilitats que hi lza efectives en aquests moments. -Però bé pots avançar quelcom ... -Volem que la programació sigui, com lla estat fins ara, d'una gran categoria. Tots els estils, totes les èpoques lzi l1an d'estar representades, amb gran interès per tot el que sigui contemporani, i molt especialment pels músics del nostre país, Catalunya. La Federació Europea de Fes· tivals de Música ens demana també q11e ajudem els nostres músics i composi· tors; ells creuen en una gran Europa feta de regions, i veuen amb molta co111· plaença el Festival de Barcelona. -Personalment, crec que potser caldria espaiar una mica més els concerts. Arribem extenuats, a la fi del cicle; no hi ha prou hores per a anar a escoltar tot el que ens agradaria, després del tre· ball normal que tenim el mal vici de fer ... -Es per això que procurem que les audicioiiS comencin amb gran ptmtualitat, i s'acabin a una llora força hàbil encara. Qui és, avui dia, que va a descansar abans de les dotze de la nit? A més, ens cal aprofitar l'avinentesa que molts artistes e11cara no estan en plena feina de temporada de concerts i aixi obtenir la seva coz.Laboració. I tot i aixl, tenim coltlractes firmats a tres i quatre anys vista ... ! L'Orquestra de TV japonesa, per exemple, està ja contractada per al Festival del 1971... Aconseguir que Yehudi A1enultill vingués, va representar com· promell'e'l quatre anys abans ... ! I d'altres que, dit sigui sense ganes de gloriarse, 110 lzi vindran mai. El nostre, serà 1111 Festival que no podrà pas comptar amb V011 Karajan; en aquests dies quan 11osall res comencem, ell tam bé est à a pullt de començar el de Berlin. No 1zi lla res a fer. Fischer Dieskau ... ? No sé pas quants anys fa que li anem al darrera .. -Hom sent, alguna vegada, comentaris respecte a l'assiduïtat d'alguns artistes participants al Festival i potser unes certes ganes de substituir-los per altres ... - I aL"<ò 110 obstant, són molts d'aquests que vénen cada any, els qui més han treballat perquè el Festival de Música de Barcelona fos considerat de suficient categoria artística, per a ésser inclòs en els Festivals Europeus ... -Tot ho portes tu entre mans, Ma· nuel? Et deus fer un bon tip de viatjar, per tal de fer gestions amb la gent adequada o interessant pel bon nom del Festival? -Hi ha gent que m'lti ajuda, és clar. Però ... naturalment, molta de la responsabilitat, és be1t meva! - I el públic? -El públic, per ara, respon magníficamerlt i dubto que això canvií. Als grans concerts, l'assistència és total. I als que 110 Ilo són tant o 110 són per al gran públic, hi lza també públic suficiettt com per animar-se a proseguir endavant. El Festival manté, doncs, Ja seva trajectòria al servei de la ciutat de Barcelona i de la seva vida musical. Joventuts Musicals, tal com diu Manuel Capdevila, està disposada a seguir en la línia que s'ha proposat. I sabem bé prou que no cedeixen amb facilitat, quan comencen una tasca, als inconvenients que puguin sorgir, siguin del caire que siguin. ----- --I)( JI.I.:~.ICA E.~ ,. " Meta-segells difusor del 11 Festival Internacional de Milslca a Barcelona. M. T. GIM~NEZ Uns festivals diferent s En general, quan parlem de Festivals Musicals, tots acostumem a pensar en unes manifestacions concertístiques de tipus extraordinari i inhabitual, on durant un període més o menys llarg (a Barcelona, sense discussió possible, aquest període és massa llarg i massa intens) i en uns marcs i ambients més o menys històrics o turístics, s'organitzen unes audicions presidides quasi sempre per figures i «vedettes» del més alt relleu internacional; són els Festivals els noms dels quals tots coneixem quasi de mcmòria i a alguns dels quals molls dc nosaltres mateixos, com a simples espectadors o oients, i també com a intèrprets, hem assistit més d'una vegada. Sense anar gaire lluny, tots recordem el nostre anual Festival barceloní i, a Ja Catalunya francesa, els Festivals Pau Casals de Prada del Conflent. Jo mateix, per exemple, escric ara aquestes línies a Toledo, poques hores abans de començar la «Decena de Música» que per primera vegada organitza a la ciutat imperial del Tajo la Direcció General de Belles Arts; un Festival que cal sumar -ja veurem quin serà el seu resultat! - als diversos que des dc fa anys se celebren a la Península: Granada, Santander, Gulbenkian (Portugal), Barcelona, Cuenca, S'Agaró, Vic, Sant Just Desvern, Mallorca, Pollensa, etcètera. En aquest Festival toledà començaré per participar-hi com a simple corista, en el concert inaugural (Capella Clàssica Polifònica, Cor Madrigal, Coral 20 [604] Sant Jordi i Orquestra Ciutat dc Barcelona; polifonia catalana dels segles XIV al XVIII, -des del «Llibre Vermell de Montserrat» fins al set-centista Antoni Soler- i «Requiem» dc Mozart), i con· tinuaré d'oient (audicions dc Jcan-Pierrc Rampa!, Robert Veyron Lacroix, Victòria dels Angels, Miguel Zanetti, Quartet cRenacimicnto», Alexis Weisscnbcrg, Grup «Koan» de música d'avantguarda, orquestres de cambra «Leos Janacek» i «Solistes de Zagreb», Nicanor Zabaleta, «Ürfeón Donostiarra» i Orquestra Nacional i conferències dc Gerardo Dicgo, Enrique Franco, Santiago Kastner, F. L. León Terol, Marquès de Lozoya, Tomàs Marco, Miquel Querol i Gavaldà, Fedcrico Sope· ña i Manuel Valls); a més, però (i em sembla que encara que sigui un tema marginal cal esmentar-lo), també participaré en un Seminari sobre els problemes dc Ja pedagogia musical escolar i para-escolar, en el qual Maria Cateura, Maria Dolors Bonal, Lluís Virgili i jo. portarem el ressò de les experiències realitzades en aquest sentit a Catalunva Però si he titulat les meves ratlles «Uns Festivals diferents», és perquè vol· dria referir-me, ni que fos breument, a un altre tipus de Festivals en els quals ja no existeix la neta línia divisòria entre el món dels actuants i el dels espectadors; uns Festivals en els quals la dis· tinció entre artistes professionals i camateurs» desapareix quasi per complet da· vant del treball col-lectiu en comú d'uns i altres; uns Festivals, en fi, que gairebé UN ESTABLIMENT ESPECIALITZAT EN INSTRUMENTS DE MUSICA eJ Pianos - Acordions Guitarres - Flautes Instruments de percussió Balmes, 116 Telèfon 215 06 45 José María Corredor BARCELONA Manuel Orozco CAS ALS FALLA Uno de los mas puros talentos que la música ha tonldo El múslco mós roflnado de España y sin duda au artista més original --·- Colección Biografías ilustradas EDICIONES podríem dir que estan muntats de cara endins, pensant, de manera primordial, en llurs propis intèrprets, protagonistes actius i passius -simultàniament- dels concerts. Dins d'aquests tipus de Festivals -els quals, que jo sàpiga, encara no han arrelat en les nostres latituds-, cada dia més estesos i més prestigiats tant a Europa com a Amèrica, jo he tingut la sort de poder participar, amb la Coral Sant Jordi o sol, a alguns d'ells celebrats a França (Vaison-la-Romaine, Saint-Céré, Nevers), Bèlgica (Charlcroi, Namur, Saint Hubert, Thorneau), Hongria (Veszprem), Alemanya (Passau), i aquest estiu vinent, a la Setmana Cantant de Bruges, inclosa dins el Festival de Flandes. Per tant, ja en començo a tenir una mica d'experiència, i això cm permet de dir que, malgrat alguns dels inconvenients que puguin presentar, tots ells són d'una insuperable qualitat humana (en aquest sentit, no tenen punt de comparació amb els altres) i d'un molt envejable nivell artístic i estètic, ben sovint a la mateixa o superior altura d'alguns dels de més prestigi i reputació. En aquest darrer aspecte, alguns dels noms dels artistes o agrupacions que hi ban participat (Rampa!, Philippe Caillard, Orquestra Nacional Hongaresa, Gottfried Wolters, «Schola Cantorum d'Oxford», «Ensemble Michel Corboz» de Lausanne, Ristenpart i la seva Orquestra del Sarre, Orquestra de Cambra Jean-François Paillard, Lili Laskine, Louis Devos, Vera Gobi, Istvan Zambó, Orquestra de la Televisió belga, Cor de Cambra de Pécs, Hans Grischkat, etc.) són el testimoni més eloqüent de llur importància, però a mi em sembla que té molt més relleu l'altra ves- sant, gràcies a la qual professionals i «amateurs» treballen junts, gràcies a la qual uns i altres s'adonen que -encara que per camins diferents - tots pt.:rsegueixen uns fins idèntics, i gràcies a la quals els professionals - sempre una mi· ca endurits per la rutina- viuen uns dies de noble inquietud i de generositat desinteressada, i els «amateurs» palpcr. directíssimament la necessilat absoluta d'esforçar-se en llur millorament tècnic. Són dos mons que ens hem acostumat a veure massa distanciats i que, en aquesta ocasió, tenen la sort immensa de posar-se en contacte i dc comprovar -sense intermediaris dc cap classe- les virtuts que té l'altre i que cadascú hauria de mirar d'incorporar a les pròpies. És un tema veritablement apassionant que em permetria d'escriure moltes més pàgines de les que avui disposo; potser un altre dia, en aquesta o en al· guna altra publicació, miraré d'insistirhi. De moment, m'agradaria que almenys quedés constància que els festivals mu· sicals no s'acaben en aquestes grans es· tructures (amb moltes i grans vírluls. però també amb molts defectes) que han imposat el seu imperi en l'època estiuenca (un estiu que ja comença a fi· nais d'hivern i que acaba ben començada la tardor), sinó que, al seu costat, nci· xen tota una sèrie de manifestacions de nivell estètic ben sovint gens per sota d'aquelles i que, a més, presenten tota una amplíssima gamma d'avantatges de tipus humà i espiritual, cultural i soci~ psicològic, ben netament superiors. i ORIOL MARTORELL ! Resum dels principals Festivals de Música OSAKA Orquestres: Directors: Solistes: 14 abril·2 maig Simfònica de Toronto; Cor i Orquestra de la Societat Bach de Munic. Trio de Belles Arts de Nova York. Seiji Ozawa; Karl Richter. Alexis Weissenberg, piano; Menahem Pressler, piano; Daniel Guilet, violí; Bernard Greenhouse, violoncel; Ursula Buckel, soprano; Marga Hoffgen, contralt; Ernst Hiifliger, tenor; Peter van der Bilt, baríton; Kieth Engen, baix. FLANDES Orquestres: Directors: Solistes: Orquestra Simfònica BRT; Orquestra ORTF; Orquestra Nacional de Bèlgica; Orquestra Filharmònica de Viena; Orquestra Simfònica de Lieja. Orquestra de Cambra de Bèlgica; Conjunt Madrigal de Budapest; Quartet Parrenin; Grup d'ò pera d'Anglaterra; ò pera de Praga; òpera de Gant; Virtuosi di Roma; Orquestra dc Cambra d'Anglaterra; òpera de Glyndebourne; Sextet Luca Maenzio; Coral St. J ordi, dc Barcelona. Georges Maes; Sternefeld; Tzipine; Kurt Redel, Bohm; R. Fasano; Paul Strauss; Benjamin Britten. Ed. Del Pueyo, piano; G. Barboteu; Odnoposof, violí; Ingeborg Hali· stein, Erik Werba; Harper; Reynolds; Mitchinson. PRAGA Orquestres: Directors: Solistes: 28 abril-19 setembre 12 maig-4 juny Orquestra Filharmònica de Berlín; Orquestra Filharmònica Txeca; Orquestra Simfònica dc Ràdio Txecoslovàquia; Orquestra Simfònica dc Praga; Reial Orquestra Filharmònica; Orquestra Filharmònica Es· lovaca. Solistes de Zagreb; Conjunt Polifònic París; Orquestra de Cambra de Praga; Cor Madrigal de Bucarest; Quartet Tahch. Vaclav Neumann; Vaclav Smetàcek; John Barbirolli; Martin Turnovs· ky; Günther Wand; Roberto Benzí; Ladislav Slovak, Zdenek Kosler; Karel Ancer:l; Herbert von Karajan; Antal Dorati; Rudolf Kcmpe; Lu· kas Foss. Martha Argerich; Cristian Ferras; Paul Badura Skoda; Josef S~; Zdenek Tylsar; Yan Panenka; Ruggicro Ricci; Maurizio Pollini; Alex•s Weissenberg; Jacqueline du Pré; Sidney Hart. Elisabet Schwarzkopf. PORTUGAL 16 maig-7 juny Orquestres: Directors: Solistes: Filharmònica de Viena; Or questra de Ja Ràdio Nacional Portuguesa; Orquestra i Cor Gulbenkian; Orquestra de París. Grup I nstrumental de París; Orquestra de Cambra Gulbenkian. Claudio Abbado; G. Rivoli; Silva Pereira; K. Richter, M. Benzecry; Hiroyuki lwaki; Jean Perisson; Marcel Couraud; Serge Baudo. T. Stich-Randall; M. Mesplé; A. Reynolds; Ana Lagoa; Maria ~ia· teus; John Mitchinson; Richard Angas; I saac Stern; Marie-Claire Alam; L. Zanini; Duo Billara-Azais; Colette Herzog; Jane Rhodes; Lyne Dou· rian; André Mallabrera; Martha Argcrich; Rostropovitch; Yvonne Loriod. ..,• ~ l localització geogràfica dels principals Festivals de Música europeus. BERGEN (Noruega) Orquestres: Directors: Solistes: Orquestra Simfònica de Bergen; Orquestra Simfònica de Cincinnati; Orquestra Nacional d'Escòcia. Orquestra de Cambra de Sao Paulo; Orquestra de Cambra de Praga; Trio Beograd. Karsten Andersen; Er ich Kunzel; Max Rudolpf; Alexander Gibson, Sergiu Comissiona. Nicolai Gedda, tenor; Dave Brubeck, piano; William Justus, baix; Gerre Hancock, orgue; Ingrid Bjoner, soprano; Kurt Westi, tenor; Patrícia Hay, soprano; Arve Tellefsen, violí; Eva Knardhl, piano; Gyorgy Cziffra, piano. VIENA Orquestres: Directors: 21 maig-4 juny 24 malg·22 juny Orquestra Simfònica de Ràdio Berlín; Orquestra Simfònica de Viena; Orquestra Filharmònica de Viena; Orquestra Simfònica de Londres. Lorin Maazel; Claudio Abbado; Karl Bohm; Bruno Maderna; Joseph Krips; Pierre Boulez; Hans Swarowsky; George Szell. BORDEUS Orquestres: Directors: Solistes: ZURICH Orquestres: Directors: Solistes: 30 maig-15 juny Orquestra Simfònica de Cincinnati; Orquestra Simfònica de Bordeus. Orquestra de Cambra Jean-François Paillard. Erich Kunzcl; Max Rudolf; Jacques Pernod; Jean-François Paillard. Maurice André; A. M. Beckebsteiner; Dave Brubeck; William Justus; Robert Casadesus; Peter Gugalow. 31 maig·6 juliol Orquestra de Zurich; Orquestra de Cambra dc Zurich. Erich Leinsdorf; Antal Dorati; Rudolf Kempe; Wolfgang Sawallisch; Edmond de Stoutz. Isaac Stern; Alexander Zakin; Claudio Arrau; Zino Francescatti: Arthur Rubins tein; Christa L~dwig; Waldemar ~mentt; Leonid Kog~n ; Teresa Berganza; Eva Mana Rogner; Kurt Wtdmer; Eduard Wolhtz; Leszek Herdegen. Lió 10 juny-S Juliol Orquestres: Directors: Orquestra de l'òpera de Lió;_ Orquestra Filharmònica de Lió. Conjunt vocal i instrumental de Lausana; Grup instrumental de Paris. Jean Fournet; Jean Périsson; Michel Corboz; Louis Frémaux. ESTRASBURG Orquestres: Directors: Solistes: BATH Orquestres: Directors: Solistes: 14·29 juny Orquestra Simfònica de la BBC; Nova Orquestra Filharmònica. Colin Davis; Giulini; George Malcolm. Elly Ameling, Claudio Arrau, Vladimir Ashkenazy. HOLANDA Orquestres: Directors: Solistes: Orquestres: Solist es: 15 juny-9 juliol Orquestra Filharmònica de Berlín; Orquestra Concertgebouw; Orques· tra Filharmònica de la Ràdio; Orquestra Filharmònica de Rotterdam. Michael Gielen; Bernard Haitink; Herbert von Karajan; Anton Kcr5· jes; Lorin Maazel. Gré Brouwenstijn, soprano; J org Demus, piano; Peter Nero, piano; At~ thur Grumiaux, Dav1d Oistrakh, lgor 01strakh, violí. GRANADA Directors: 13-29 juny Orquestra Simfònica de Ràdio Estrasburg; Orquestra Municipal d'Es· trasburg; Orquestra de París. Charles Bruck; Louis Martin; René Matter; Roger Albin; Kurt Redel; John Barbirolli. Stefania Woytowicz; Andrzej Saciuk; William Murray; Edith Sclig; Eli· sabeth Dillenschneider; Eric Marion; Isaac Stern; Alexandre Zakin; Antonio Membrado; Emile Guilels. 24 juny-S juliol Orquestra Nacional d'Espanya. Rafael Frühbeck de Burgos; Hans Schmidt-Isserstedt; Daniel Barcnboim. Orfeón Donostiarra; Angeles Gulin; Isaac Stern; Jacqueline Du Pr~; Arthur Rubinstcin; Alícia de Larrocha; Victoria de los Angeles; W!l· helm Kempff. i Viatges Barcino, S. A. AG~NCIA DE VIATGES GRUP A, NúMERO 82 Lauria, 7 (junt Plaça Urquinaona) • Telèfon 231 43 03 VENDA DE BITLLETS DE TREN, AVIó I VAIXELLS, AMB RESERVA DE SEIENTS CREUERS MARITIMS - VIATGES COL LECTIUS I INDIVIDUALS, SEGONS PRESSUPOST- VIATGES DE NOCES I D'ESTUDIS LLOGUER D'AUTOPULLMANS Demaneu el nostre catàleg d'excursions d'estiu Informació I reserva de places a tots els viatges coHectlus en •pool• que organitzen IBERORUTAS, GALAXIA, CATALANS TOURS, UNIRUTAS, MONTSERRAT-TOURS, IMPERIAL TOURS, •VACACIONES•, •CIRCUITQS .. , ISLAS 69, RUTA$, 69, etc. Els millors serveis excursions sempre a Viatges Barcino DUBROVNIK Orquestres: Directors: Solistes: 10 juliol-25 agost Orquestra Filharmònica de Zagreb; Orquestra de la Suïsse Roman· de; Orquestra Filharmònica Txeca; Orquestra de Ja Ciutat dc Du· brovnik. Orquestra de Cambra de Ja Ràdio-televisió de Zagreb; Solistes dc Za· greb; I Musici, de Roma; Cor Madrigal de Bucarest; Quartet dc Zagreb. Rudolf Baumgartncr; Marin Constantin; Milan Horvat; Anton Nanut· Vaclav Ncumann; Adrian Sunshine; Samo Hubad. ' Claudlo Arrau; Martina Arroyo; Colctte Herzog; Nikita Magaloff; Svia· toslav Richter; Isaac Stern; Henryk Szcryng; Alexis Weissenberg; Ni· canor Zabaleta. AIX·EN·PROVENCE Orquestres: Directors: Solistes: Orquestra de París; Conjunt Instrumental de França; Grup Instru· mental de París. Georges Semkow; Serge Baudo; Gianfranco Rivoli; Herbert von Kara· jan; Alberto Ercde; Robert Bex; Karl Munchinger. Gersende de Sabran; Bruno Gelber; Elizabeth Harwood; Eisa Miranda; Teresa Stich-Randall; Donald Gramm; Neil Howlett; Margaret Ncvillc; Elisabeth Robson; Jane Berbie. ATENES Orquestres: Directors: Solistes: juliol-setembre Orquestra d'Atenes; Orquestra Filharmònica d'Israel; Orquestra Fil· harmònica de Viena; Orquestra Nacional de la Radiodifusió i Televisió Francesa. Th. Vavayannis; A. Paridis; D. Chofaras; Jcan Martinon; Claudio Abbado; Joseph Krips; Dean Dixon; Elcazar dc Carvahlo; Lambcrto Gardelli. Bruno Gelber; Badura Skoda; Waltcr Klicn; Martha Argerich; Clau· dio Arrau. BAYREUTH Orquestres: Directors: Directors: Solistes : 26 juliol-30 agost Orquestra Filharmònica de Viena; Orquestra dc París; Orquestra Mozarteum. Claudio Abbado; Sergc Baudo; Karl Bohm; Christoph von Dohnanyi; Leopold Hagcr; Eliahu Inbal; Herbert von Karajan; Josep Krips; Ernst Marzendorfcr; Sciji Ozawa; Bernhard Paumgartner; Wolfgang Sa· wallisch; George Szell. Beri Grist, soprano; Alfred Prinz, clarinet; Alfred Brendel, piano; Wolfgang Schnciderhan, violí; Rudoll Strcng, viola; Bruno Leonhar~. Gelber, piano; Mstislav Rostropovitch, Yiolonccl; Hermann Prcy; Emtl Gilels, piano. ISRAEL Orquestres: 25 juliol·28 agost Orquestra del Festival. Silvio Barviso; Horst Stein; Berislav Klobucar; Karl Bohm; Lorín Maazel. SALZBURG Orquestres: 11·31 juliol 31 juliol·31 agost Orquestra Filharmònica d'Israel; Orquestra de Cambra d'Israel. Solistes: Claudio Arrau; Narciso Yepes; Maurice André; Robert Bloom; Scverino Gazzelloni; Itzhak Perlman. SANTANDER Orquestres: Director: Orquestra Filharmònica de Praga; Orquestra Nacional d'Espanya. Rafael Frühbeck de Burgos. LUZERNA Orquestres: Directors: Solistes: 13 agost-7 setembre Orquestra del Festival; Orquestra Filharmònica Txeca; Orquestra Filharmònica de Berlín; Orquestra de Cambra anglesa. Kertesz; Baumgartner; Dorati; Britten; Barenboim; Dutoit; Jochum: Sacher; Smetacek; Neumann; Szell; Karajan; Czyz; Steinberg. Grumiau.x Szonyi; Farago; Rampa!; Nicolet; Picht-Axenfeld; Horszowski; Holliger; Vyvyan; Wells; Hodgson; Du Pré; Zacher; Gelber; Suk; Francescatti; Firkusny; Magaloff. EDIMBURG Orquestres: Directors: Solistes: Directors: Solistes: Directors: Solistes: 21 setembre-19 octubre Orquestra Filharmònica de Berlín; Orquestra Ràdio Simfonia de Berlín. Hcrbcrt von Karajan; Sixten Ehrlíng; Cristhoph von Dohnanyi; Robert Craft; Eliahu Inbal; Sergiu Celibidache. Dietrich Fischer-Dieskau; J anos Starker. BARCELONA Orquestres: Directors: Solistes: 2-14 set embre Orquestra de Ja Radiodifusió Neerlandesa; Orquestra Nacional dc l'ORTF. Jean Founet; Jean Martinon; David Zinmao. Samson François; Bruno Gelber; Xavier Darasse. BERLIN Orquestres: 24 agost-13 setembre Orquestra Nacional Escocesa; Orquestra Simfònica dc Londres; Orquestra Filharmònica Txeca; Or questra Nova Filharmonia; Orquestra de Cambra Escocesa. Orquestra Simfònica de la BBC Escocesa. Alexander Gibson; J ohn BarbirolJi; Hans Schmidt-Isscrstedt; l ames Loughran; Vaclav Neumann; Lorin Maazel; Daniel Barenboim; Alberto Erede; Carlo Maria Giulini. Claudio Arrau; Hermann Prey; Itzhak Perlman; Catherine Gayer; Martha Argerich; Severino Gazzelloni; Nikita Magaloff; Rudolf Fir· kusny; Nathan Milstein; Annie Fischer; Janct Baker; Misha Dichtcr; Shirley Verrett; Nicolai Gedda; Raffaele Arie. BESANÇON Orquestres: 1-31 agost 26 setembre-1 novembre Orquestra de la Ciutat de Barcelona; Orquestra Filharmònica de Vic· na; I Solisti Veneti; Conjunt Ars Nova de Nuremberg; Conjunts dc Cambra; Quartet Parrenin; Melos Quartet de Stuttgart. Karl Bochm; Henrik Czyz; Klaus H ashagen; Geraint J ones; Antoni Ros Marbà; Claudio Scimone. Montserrat Alavedra; Anton Dermota; André Gertler; Thomas HentsJey; Andzej Hiolski; Bernard Ladisz; Jean-Pierre Rampal; Wolfgang Schnciderhan; Irmgard Seefried; Stefania Wovtowicz. ORFEO_ CATALA • • El dia 1 de juny l'Orfeó es traslladà a Cardona i hi' dot1à un concert extraordi· nari. Al mati, assistí a la Missa celebrada a la Col-legiata del Castell de Cardona en el transcurs de la qual interpretà diversos motets. Posteriorment els cantaires i llurs acompanyants visitaren detingudament l'antiga fortalesa i els altres Uo.cs d'interès arqueològic i cultural. A la tarda se celebrà el concert a l'Església Parroquial. L'enorme expectació que havia suscitat l'anunci de l'audició de l'Orfeó es traduí en una gran assistència de públic al concert, que aplaudí clamorosament les obres interpretades i obligà a repetir-ne diverses. Aquesta primera actuació de l'Orfeó a la comtal Yila de Cardona ha deixat uh record inesborrable. a L'Orfeó dc Sants estrenà un nou local el dia 14 de febrer; fou la culminació d'una llarga etapa preparatòria duta a terme amb la iYusió i el sacrifici de molts. L'Orfeó Català, que sent com a cosa pròpia la dda de Ics entitats germanes, vol associar-se al goig dels amics de Sants; el dia 4 de juny hi farà acte de presència i amb els seus cants solemnitzarà l'important esdeveniment. a L'Orfeó donarà un concert en el marc incomparable del Monestir de Sant Cugat del Vallès el dia 7 dc juny. La vinculació de l'Orfeó amb la vila de Sant Cugat és molt intensa; no en va el primer cor que va dirigir el mestre Lluís Millet fou el cor «La Lira• dc Sant Cugat del Vallès, l'any 1883. Com a significativa pervivència d'aquest lligam, Sant Cugat del Vallès va erigir un mollltmcnt al mestre Millct i li dedic~ una de les seves places l'any 1951. El concert que l'Orfeó hi donarà el dia 7 ve a refennar aquesta comtinitat de sentiments. Sant Cugat i la seva comarca han Yist amb enorme interès aquesta audició dc l'Orfeó, la qual ve a continuar la sèrie celebrada últimament en el marc de les nostres incomparable$ joies arquitcctònique:; (catedral de Tarragona, monestir dç Ripoll, Basflica de la )!crt-è. monestir de Breda, etc.). Como un signo preciosísimo consagrado por el uso del tiempo beber es un lenguaje que excluye cualquier otra modulaci6n vocalica beber nos transmite símbolos útiles de intenci6n humana Pacto, Rito, Juramento, Palabra., Ofrenda, Hospitalidad. Practicar el apogeo del vino es inventar un idioma que se afirma en una modulaci6n vocalica significutiva: oi·IVella Francisêo Olivella 'Vilafranca del Panadés • • P.\TRON.\TO PHO .:\IúSICA.- Patronato Pro 1Iúsica dc Barcelona clausura Sll brillantíc;ima x r Temporada )lnsical e: n 1111 concierl.' excepcional: la presenllt•ióu del c:xtr:wrdinar!o intérpretc Isa:tc Slcru. Est:- {amosfsimo violinista c;; actnalmcntc uno dc los mús geuialc5 inl~rprctcs clcl mnndo. $u historial arlíslico y su cjeculoria concertística son una cadena ininlcrnnnpida de éxitos clamoro~rs. El :utc intcrprctativo de !saac Stcrn escapa a toda mesura normal y sobrcpasn el akancc dc los mas lau<latt:rios adjctivos. l\Iacstro prod!gioso del \'Ïolín, sus rccilalcs y actuaciones a!t·<ml.an dmas pocas \'Cces logradas de hdlc7.n y gcnialidad. Isaac Stem es, seguramcntc, unt' el e los intérpretes con nn progrnma mhs clenso dc actuaciones. Los mús afamados ccntros mundiales se tlisputan el honur de incluirlo en S\tS pwgramacioncs. ne ah! la enorme saUsíacdón y el legitimo orgullo del Patronnto fro l.\Iúsíca, al o(reccr al públiço clc lhrcclona la mas digna clausura dc sn XI Tcmpornda 1\Ins!eal con la actuadón dc cstc artista universal. ASOCIACION DE CULTUR:\ MUSI· C.\L. - Como clausura del curso de .\o.;t;<·iación dc Cultura lllusical, el próximo día 13 actuarú en el Palau de la )ltts!ca h Orc¡ucslt Ciudad de Barcclo11.1. que dirigir;\ (') prcstigioso maestro Jacques IIoutmann. r 11 cs~c l'OI!CÍcrlo cxtraorclinario colahorara t:l pianista jesús Tordesilla~, uno dc los mas grandes solist.as en sn cspcci:'tlidad. En programa figurau obras dc Gricg y Beethoven. a «1\H.NNERCHOR BAYER».- El día 6 dc junio sc presentara en el Palau de la .i\lúsicn el fam1 so coro alcm{tn cMli.nncr· chor Baycn, de T,cvcrkuscn. Con la co· laboración de la Roprano Cecília Fcmilc· Yila y de la Orqucsta Sinfúnica del Gran Tcatro del Liceo, dirigida por Lluís !lli· llet, ·~Hinncrehor Baycr. interpretara fragmenlos dc coros dc divcrsas 6pcras de )fozart, Beethoven, Lortzing, "'cber, "·agner, Verdi y Gounod. • ORQUESTA CIUD,\..D DE BA.RCHO· La Orqucsta Ciudad dc !laT· ~...\.. celona dara un conc;crto cxtraordinari,l el dia 7 de juuio en conmcmoracióu del XX Anivcrsario de la fundación de Radio Nacional clc Espaiia en Darc·clo· na. Dirigira la orquc!:lta el macstro Ra· facl Ferrer y colaborara como solista la pianista Rosa Sabater. El programa esta integrado por cObertura dc La gruta dc Fingah, dc Mcndclssohn; cConcierto en la menor para piano y 'rqu ·~sln•, d~ Schumann; c\'ari:l<'Í~;n::; sobre un tema (\;! Chopin., dc )!ompou y cTrcs danzas c.;pañolas•, elc C:ranados. EXTRAORDINARIA ACTUACióN DEL .. MANNERCHOR BAYER ORQUESTA SINFÓNICA DEL GRAN TEATRO DEL LICEO Con la colaboración de la soprano CECILIA FONDEVILA Director: LLUÍS MILLET Coros mascullnos de las óperas: "La flauta magica•, de Mozart; ufidello•, de Beethoven; «Der Wildschütz», de Lortzing; «Euryanthe• y «Der FreischOtz•, de Weber; «Los maestros cantores•, •Tannhauser• y uEI holandés errante•, de Wagner; «la forza del destino.., • li trovatore•, uNabuco.. y • Ernani•, de Verdi; • fausto», de Gounod Vlernes, día 6 de junio de 1969, a las 22.15 h. PALAU DE LA MÚSICA CATALANA Venta de localldades en Jas taquillas del Palacio de Ja Música, de 5 a 9 de Ja tarde El dia del concierto, de 11 a 1 y a partir de las 4 de la tarde actividades en el palau Temporada 1968-69 ORQUESTAS. - Orquesto Ciudad de Barcelona ( 31 ) ; Orques to Filormónico Checo ( 4) ; Orquesto del Conservotorio Superior Municipal de Música ( 3) ; Orques to del Festival de 8oth, Orquesto Nocional (2); Orquestc Sinfónico del Gran Teotro del Liceo, Orquesto Sinfónica de lo TV Espoñolo ( 1) • BAt•IDAS. - Municipal de Barcelona ( I ) • COBLAS. - Badalona (2); Barcelona, Principal de Badalona, Principal de Gracio ( 1 ) • DIRECTORES. -Antoni Ros Morbò ( 12); Rafael Ferrer ( 5); Lluís Mi llet (5); Voclov S'Yietocek ( 4); Klaus Cornell, los if Conta, Rafael Frühbeck, Berthold Lehmonn, Yehudi Menuhin, Enric Ribó, Chorles Vonderzand, J•ri Waldhans (2); Louis Auriacombe, Enric Garcés, Enrique Garcia Asensio. Joan Guinjoon, lgor Morkevitch, Helmut MüllerBrühl, Edouard van Remoortel, Jacques Houtmann ( 1). COROS. - Pequeños Cantores de v.ena ( 1O) Orfeó Català, Escolania de Montserrat (8); Caro Infantil de Hannover (7); Coral Sant Jordi (4) ; Capella Clàssica Polí fònica del rAD (3); Cor Madrigal, Cor Infantil CoHegi Balmes EE. PP., Coral de Cómoro Madrigal de Bucarest, Coral Cantiga, Orfeón Donostiarra, Orfe6 Laudote, Polifònica de Girona (2); A Coeur Joie de Nevers, Agrupació Polifònica de Vilafranca, CopiIlo Clósica de Le6n, Cor Montserrat, Coral Cotoluña, Coral de Ràdio Terrassa. Coral Sem José, Coral Univers•taria de Lisboa, Caro I Polifónico Prenestino, Ensemble Vocal Toulousom, Orfeó Atlàntida, Orfe6 Lleidatà, Orfeó de Santa Llúcia, Orfe6 de Sants, Sevent A•my Soldiers Chorus (EE. UU.), Venloos Vocal Ensemble Mannerchor Boyer ( 1), Ot ros caros ( 16) . DIRECTORES DE CORO. - Uwe Harrer (lO) Lluís M.• Millet, Ireneu Segarra (8). Heinz Henn•g ( 7) . Manuel Cabera ( 3) . Àngel Colomer del Ramera. Morin Constantín. leopoldo Mossó. Oriol Martorell. Antoni Pérez Simó. Josep Víader. Lluís Virgili (2) Alix Bourbon. Froncisco Cardoso. Joan Casals. José M.• Castelló. Antoní Coll Cruells. Salvador Castells. Agustí Cbll. P. Manuel Elvira. Jester Hairston. Josep A. Huguet Bend:t Neiss. Enric Ri bó. Francesc Vila ( 11 SOLISTAS INSTRUMENTALES Piano. -Àngel Soler (8). Rosa Sabater (3). Joaquín Achúcorro. Agustin Anievas. Ra· mon Coll. Rafael Orozco. Dúo Billord-Azais (2). Laurence Allix. Paul Baduro-Skodo. Rita Bouboulidi. Robert Cosadesús. Misho Dichter. Nikito Mogaloff. Frederic Mompou Jan Ponenko. Sviotoslov Richter. Artur Ru· binstein. Estebon Sónchez. Gyorgy Sondor Jesús Tordesillos ( 1). Violin. - Jaume Froncesch (6). Gonçal Comellas, Yehud1 Menuhin (3). Salvotore Ac· cordo. Luis Antón. José Fernóndez (21. Montserrat Cervera. Nicoloi Chumochet1(C ltzhok Perlman. Isaac Stern. Michoel Schut· zer. Xavier Turull ( 1). Vialancelo. Pere Busquets Corostolo ( 4). Morco Seana Cervera. Josef Chuchro ( 1 ) . Obae. - (6) . Pedra ( 3). Marçal Servanda Serrana (2). Han de Vries (I). Viola. - Clarinete. - Clarinete. - Juli Panyella (6). Guitarra. - Narcisa Yepes (2). Percusión. - Siegfríed Fínk (2). Juli Panyella. Andreu Cusidó (1 ). Arpa. - Flauta. - Francísco Maganto (2). Salvador Gratacós. Komi lo Wanausek ( 1 ) . Mateu Valero ( 1 ) . M.• Lluïsa lbòñez ( 1). Trompeta. - Ricard Olívart ( 1 ) . SOLISTAS VOCAL ES Obae d'amare. Parent (2). Viola da gamba. Clavicémbala. Órgano. - Paul Vondeocke. Gerard Wieland Kuyken (2) . Francisco Corostola (2). Monsterrat Torrent (2). Contrabajo. - Vicente Espinosa (2). Sopranos. - M.a Dolares Aldea (8). Sònia Alboladejo (7). Cecília Fondevilo (3). Sheila Armstrong. María del Carmen Bustamonte. Irene Dolis. Eva Morie Wolff (2). Mort:no Arroyo. Pura Gómez. Cormen Pordo. Victoria de los Angeles. Edith Urbanczyk (I). Contraltos. Carmona Izard Procter. Hellen Watts (2). (7) . Norma Tenores. - Ferran Gimeno ( 7) .Jean Cox. Louis Devos. Werner Hollweg. Goietò Renom (2). INSTRUMENTISTAS ACOMPAÑANTES Barítonos. - Francesc Chico (8). J. López Esporbé (5). Thomos Hemsley. Gerold Schramm (2). Gerard Souzay ( 1). Piano. - Àngel Soler (6). Miguel Zanetti (2). Dalton Baldwin. Darío Gómez. Salvador Mas. Xavier Saliettí. Carolma Segovia. Urs Voegelin. Alexander Zakin ( 1 ) . Bojos. - John Caro! Case. Gotlob Frick (2). Joaquim Proubosta ( 1 ) . Órgano. - Josep M ... Roma ( 5). Montserrat Soler (2). María Blasco. Gregori Estrada (1). Violin. - Josep M. n Alpiste. Joan Olivé ( 1 ) . Violoncclo. - Josep Trotta (2). Percusión. Siegfried Fink. Klaus-Peter Klemke. Wolfgang Schnetder (7). Flauta. Francesc Reixach. Pascual Bacchetta (2). ORQUESTAS DE CAMARA. - Orquesta de Cómora Wührer de Homburgo. Solistes de Viena (2). Orquesto de Cómora ( 1). Orquesta de Cómora ( 1 ) . Orquesta de Cómora de Colonia. Orquesta de Cómoro Leos Jonocek. Orquesta de Cómora de la Sinfónico de Viena. Orquesta de Cómara de Toulouse (I). CONJUNTO$ DE CAMARA. - Orquestro Antics Escolans de Montserrat (8). Cuarteto Westphal de Berlín (6). Diobolus in Musico, Melos Quartett Stuttgart. Quartet Porrenin. Trio di Trieste. Seitz Kammerensemble. Studio der Frühen Musik (I). Resumen de las actividades celebradas en el PA LA U TEMPORADA 1968-69 CONCIERTOS SINFóNICOS Orques to » » » » )) » )) solo y piano . y violin y violoncelo y conto y obo e y percusión y dos violines 4 11 4 5 9 I 2 1 37 Sondo . CONCIERTOS SINFóNICO-CORALES 3 CONCIERTOS DE CAMARA Orquestos de Cómoro Conjuntos de C6moro . 9 7 16 CONCJERTOS INICIACióN MUSICAL PARA ESCOLARES 50 CONC I ERTOS CORALES 20 RECITALES P1ono Conto y piano Violin . Vtolín y ptono Guitarra 11 3 2 2 1 19 OTRAS ACTIVIDADES . . . . Jazz . . Cançó cotolono . . . . Actos y conctertos diversos Sesíones cinemotogr6ficos . Oonzo. . . . . . . 12 6 32 55 7 111 258 Canon las camara~ de optica prodigiosa retenga su vida con una cauon Rt1Wf'Mf1l.u11• P•r• ~ rOCI(;A,!.o\ A...s.t G,M,o h.._-.cb.!rol6 ftAfttlLOHA lnformación y venta en los establecimientos del ramo Al comprar su CANON, exija la tarjeta de garantía • ESCUELAS GARBt. - Dcutro del II Ciclo de Conciertos c.\migos dc :\lo· zarh, tuvo lugar en la Institución Garhi, de Esplugas del Llobregat, un recital dc piano a cargo dc Maria Vilardell. Esla excepcional pianista interpret6 en sn acluaci6n obras de ¡:Jclltlmann, Schubert, :\Iompott y Moutsalvatge, sicndo premiada ron im;istcntes aplausos. • OR FEó DE SABADELL. - En el Teatro Principal dc Alicante, el Orfeó de Sabadell que dirige Adolf Cabané, ofrcció un concicrto coral con obras dc Planas, Morera, Pérez Moya, Donostia, Pujol, Morera, Saint-Sacns, Josly, ~lo­ zart, Cantcloube, Hol~tz y MarHn. • VIC. - Las Juveutudes :Musicalt:s dc esta localidad, organizaron dentro del ciclo cFcu aprendre música als infants•, un recital dc clavicordio, a cargo. de José Luis Gonzfllez Uriol, que se celebró en la Casa Municipal de Cultura J. Balmes. Interpret6, entre otras: cPavana», de Cabcz6n i cDucs Fantasies•, de Telemann i eSonala., de Seixas y eDues Sonatas•, dc Soler. La segunda parle fuc dedicada exclusivamentc a la ínterprctaci6u del cPelit Llibre de Música d'A nua Magdalena Baciu, de J. S. Bach. • SABAD ELL. - Bajo el titulo dc cVisión técnica de la música• sc ha desarrollado, en el Auditoria dc la Caja de Aborros dc Sabadell, el III Ciclo de Cultura Musical, dirigido por el compositor y critico Joan Guinjoan. El curso priucipió con una sesión dedicada al cuarteto de cuerda y fue inaugurado por el Cuarteto Ciudad de Barcelona. Sigui6 una F>cgunda lección dedicada a la orquesta moderna, con la audición en cinta magnetofònica de Ja Suite Sinf6nica del ballet cLos Cinco Continentcs». I.a tercera audición estuvo a cargo del Quinlclo de Viento dc Barcelona. El ciclo incluy6 úna sesi6n dedicada a la Alta Fidclidad y en colaboración con la fi nua I .lorach Audio se o{rerieron magnl.Iicas ilustraciones musicales con fragmentes de obras de Ravel, Satie, Tchaikowsky, y Debussy, pertcuccicnlcs a la colección cEnsayo• grabada rccientemente. Concluy6 el ciclo con la actuación del con· junlo cDiabolns in musica•. • • CONSE R V.\ T ORIO SU P ERIOR 1\l U· NI CIP.\L D E MúSI CA. - En la Sala de Conciertos del Conscr\'atorio, la soprano Myriam AHo, acmupañada al piano por Manuel Garcia Morantc, ofrcció un recital de cauciones dc diversos autores: Escobar, Contrcras, Scarlatti, Gasparini. C,lück, Ravel, Albéniz y Amando Blan· quer. CIRCULO SOCIAL 1\IF.TROPOLITA· NO. - Con motivo de las Dodas dc Plata de la creación de esta corporación, tuvo lugar en la scdc social de la misma un concierto dc gala a cargo del Orfcón del mismo centro. El cxtenso programa integraba composicioues dc Jorda, Caba· llero, Schubert, Morera, Millct, :Mcndels· shon, Haendel, Coht Grau, Alihieff, \\"aelrant, Schumann y DcclhoYeu. APARTAMENTS URBA NITZA CION S SOLA RS CASE S DE REND A INVER SION S PISO S VEND A I LLOG UER LOCA LS ADMINISTRACIÓ DE FINQUES la infor maci ó que sol·li citeu serà avala da per lexpe riènc ia de ORGAN ITZACIÓ IMMOBILIÀRIA Avda. Príncep d'Astúrie s, 54 Telèfon 217 29 00 Barcelona-12 ., .... .,.. • DARJ\ISTA I>T. - El Instilutu lnlcrnacioual clc "'!úsit·a dc Darmstadl ha anunciado para el prúximo 24 de agosto los curso,; intcrnacionalcs de :\lú~iea ::-l"ucva de esle atïo. Colalli rarún como profesorcs en cur,;os y conEercneias: Lukas Foss, :Karlhcinz Stockhauscn, <;yiirgy l.igcti y Chr!stoph Caskcl que estudiaran problcmas dc composición y uota~ic)n . Como instrumenlistas: Hcin1. Ilolligcr (oboe), Saschko (;.awriloff (violin), Sieglriccl Palm (\'io!oneelo) y Alfons y ,\loys Kontarsk,· (piano). Brnno ~1adcrna dirigira eluirso cs1ll:cial para directores dc mús!ca nuc,•a, cu)·os resultados sc presentaran cu un c.:oucicrto final. Los Cur:;os dc ''acat·ioncs \'an unidos a cont'icrlos dc orquesta, de dunara y cm~1lcs que seran dirigidos por Lukas Foss, Clylus <~oltwald y Karlheinz Stockhauscu. • J>ARlS. -Los «Amigos del Organo~, de París, proye<.'lan cdchrnr solcm nemente el lcrecr ccntcnario del nacimiento dc François Couperin , coll 1m concierto extraorclinarlo, t'l i un <irgano que yn habla sido pulsaclo por los granclc~ maestros Nicolas Lchègtlc, y Juan Frnncisco Damdrieu, ambos colegas de Coupcrin t·n la capilla de Vcrsallcs. STUTTGA~T. -En un condcrlo dc la serie d!úsica Conlcmporan~a•, Bruno :\ladcrlla <1irigi6 su •Segundo concierto para oboe y orqucsta». El solista del concierto fue Lothar Fabcr. Figuraban a~imismo en el rcpertor1o c:f:tude pour Folklore h, del yug-osla\'IJ \'inko c;lobokar. • SOL ESMES. La .\~ociación dc Amigos dc Solcsmcs, que Ltnto inlerés clemncslra pur l'I cuit" tic aquella Abadía, ha organizado una ~uscr:pción para la construcción dc un {,t·grrno clcslinado al cuito cl<.> aquella iglc¡;ia. La obra ha siclo rcali;~.ada por Shwcnkcclal. • Bll~L.DL -El <:rupo cic ~Iúsira Nucva dc esta ciudad csll·cn6 ohras dc los compositon·s •nçc:.;co Cnrraro, <:crald Tiumcl, Ikhard (;rosskopf v Paul t:utama Soegij•J, en 1111 l'ondcrlo c11 la Acadcmh cic las ,\rlcs. Lag obras sc tituhtn • Berlín 31•, «Escena para violoncelo y conjunto dc camarn 1969», •Konzcrt: Flcc·klrcuc Rarítiitenkunst P 1969• y •To l':tldt a Oy• respcdinuncntc. F1 • Fll.\XCL\. -Entre lo, prcmios que la .-\cademia Charlcs Cros ha coneedido recicntcmcnlc en los Festh·ale~ lnlcmac:iohalcs de .\lúsica en París, a las grabaciones sobresa· licnlc:s, fignran la Orqucsla Filannó11ica de Berlin intcrprctanclo cEl Oro del Rhina bajo la dirccci6n dc Hcrbert nm Karajan; la Dcutsche Opc:r de Berlfu, por «Lulú•, dc Alban Bcrg. El <~ran r rem io ela honorC'm» lo obtti Yo, jnnto a María Ca llas, el director dc la orquc:sla ck dunara dc Slnttgart Karl ~Iünchinger por •La Crcacíóm, de Haydn. Ad~­ mús sc cnlrC'~Ó al director dc la editora \~ergo, Dr. \\'crncr C:oldsmidt, un Gr:1.n Prcmw internacional del disco por las cuulro grabac!ones dc su •Studio-rcihe ncner musik• l'Oli l'Olllposicioncs de Isang \'uu, Luis dc Pablo, \Vitolcl Luloslawski y Bernd Alois Zim lll<'nnaun. • COLO NIA. - En un concicrto dc c~lúsica Contemporanca-. sc cslrcnaron dos obras pnra gran orqucsta: cTransfer•, dc Peter ~Iicbael Hraun y cDioe», dc I.adislav Kupko\'ie; que fucron acogidas por el público c.:on re..c;en·as. Al ctía siguicntc se dedicó uu concicrto cxclusÏ\·amcntc a música clcctrónica, interprelandosc çomposiciones de Johaunc~ G. Fritsch, Peter Eol\·üs y Da\'Ïd Johnson. con los l!tulos •~lodulation I\'• y cTclc· Fun». LLIBRES, REVISTES, DISCOS... si vd. es aficionada a lamúsica... algo falta en su vida Les millors groYocions dels intèrprets que actuen o lo solo del Polo u .. Tot o l'obost e n el nostre SERVEI D' INFORMACIO MUSICAL Haga de un sueño una realidad fact1ble. sorprenda a sus amigos con una nueva distracción musical. En miles de hogares existe un órgano HAMMOND. ¿por qué no en el suyo? HAMMOND HAMMOND IBERICA,S.A. PJE. MARIMON. 1O Tel 228 65 66 BARCELONA 11 lnsto Hot ol vestíbul del Polou de lo M ú1ico Delegac:~nt$ en ESf'llli<i. MAORfO Cn.J MAX I l •·\Jitiiii!J$ f2 T 24 1 47 64 PALMA DE MAllORCA ' SALOM PONS M>S>Ó<1 70 T 22 22 08 VIGO SPICII Gooo VIo ó T. 21 65 02. VAlENCIA ; Em1h0 JUAN GIMENEZ M ,~, t M•scO 20 T 6A .21 71 ESTAOOS UMOOS • I~GlAllRRA • CAllADA • AUMA/11~ • IIAUA FRANCIA • BHGtCA • SUECIA • NOAUEGA • OtNWAACA LA GESTORA Gui tarr es de con cer t Act ivita ts dive rse s Rambles. 55 Tel èfon 222 00 45 BAR CELON A - 2 ::J oR QU ER Au tei AN OS : Asesores técnicos y afinad ores del Polacio de lo Música J uventu des Musical es y demós osociaciones de concle rtos Ca lle Copon s, 2 (Fren te Catedr al) Teléfono 222 77 74 BAR CEL ONA PIANOS ARMOHIUMS ORGANOS CLAVES ESTUDIO TECHICO AFIHACIOH TALLER ESPECIALIZADO lmport aci6n de ú ltimos modelos oleman es y japone ses, vertíca les y de colo; garant izodos . diSêOS:St MOZART: Cuartetos en sol menor, K. 478 y en ml bemal mayar, K. 493. Yehudl Menuhln, violin. Wolte r Gerhardt, viola. Gaspar Cassadó, violoncelo. Fou Ts'Ong, piano. EMI 1 J-063.00.330 . CANCIONES DE ANDALUCfA (Edod Media y Renacimiento). Siglos Xlii al XVI. Victorí a de los Angeles, soprano. Ars Musicae. Director: Enric Gispert. - EMI 1 J - 067.00.089 Stereo. Estos dos cuortetos de Mozart que hoy presentomos o lo consideroción de los buenos discófilos doten de octubre de 1785 y jun1o de 1786, respectivomente. Son los primeres de una serie exigua, yo que son pocos, en toda lo producción musical, los cuortetos que incluyen el piano. Estos dos, de lo mismo époco de los «Bodos de Fígaro», son, en definitiva, los que mós se interpreten. Menuhin no es sólo un violinista excepcional. Es un música integro, de outêntico vococión, promotor él mismo y mecenas reconocido. Son muchos, últimomente, los grobociones que lleven su inconfundible impulso, y morcades con el sella de su gran personolidod. Yo seo ol frente de su Orquesto del Festívol de Both, yo ocompoñodo de su hermono, de sus propios hijos, de sus mós distinguidos olumnos o de otros grondes intérpretes, el fabulosa Menuhin nos ofrece y nos redescubre el mundo morovilloso de lo música. En esta ocosión, paro lo groboción de estos deliciosos cuortetos, ho escogido unos voliosos coloborodores: su propio yerno, el pianista Fou Ts'Ong, el violo Wolter Gerhordt y nuestro inolvidoble Gaspar Cossodó. A propósito de esta coloboroción escribe el propio Menuhin: «En un mundo en que hoy que escuchor tantes vulgoridodes es un gran placer el encontrar un artista como Cossodó el cuol ponia en coda noto tanta convicción, tanta estilo y tanta profundidod como sólo puede hocerlo un intérprete genial. Nuestro querido Gaspar era el mós bondadosa y amoble de los hombres y el mós inspirada de los músicos.» En nuestros lotitudes es fócil coer en los elogies desmesurodos ol juzgor los obres de nuestros artistes. Tombién es cierto que existe otro postura, demesiada generolizodo, que cons1ste en ignoraries o no atribuiries lo debido importoncio. Séonos permitido en esta ocosión dar un toque de alerto o los lectores que tienen lo benevolendo de segUir estos mol pergeñodos comentaries. Ahí tienen uno groboción fuero de serie, reolmente excepcional. Esta puede porecer uno frase estereotipada, de uso corriente, pero en este caso nos porece exacta. Y lo es, a nuestro entender, porque los intérpretes barceloneses de esta groboción, consiguen una perfecta y acabada obra de orte. Victoria de los Angeles y Ars Musicae ofrecen uno breve pera excepcional antologia de pequeños piezes vocoles que van de los siglos Xlii al XVI. Boja el titulo genérico de cCandones de Andclucia», se comp1lon con tos tradicionales, romances y moriscos anónimos, dos contigos de Alfonso el Sabia y obres de F. de lo Torre, L. Norvóez, A. Mudorro, C. Moroles, F. Guerrera, G. de Moreta y F. Ortega. Esta magnifico groboción viene completada con un ó lbum de gran interés. Los t extos de los condones y vorios comentaries y pequeños síntesis (en inglés) sobre lo música de los órobe! en Andolucio, los instrumentes medievoles, lo música sefardita y cristiana, que constituyen un excelente estudio de esta époco. Victorio de los Angeles do outéntica vida y ehma a estos condones. En resumen: un microsurco de gran calidod, que debemos y - ogradecemos - o lo ex1gencio y rigor musical y artística de Enric Gispert. - A. S. gu1a . ~rn' . ~ ~ ile conciertos ~ FECHA LOCAL CONCIERTO JUNIO 2 lune~ ]2.30 h. Palau Isaac Stern, violin. Alexander Zakin, piano. Obres de Tartini, Brahms, Bach, Mozart 1 Ravel. (Potronoto Pro-Música de Barcelona. Clausuro XI T emparada musical.) C Vlernes 22.15 h. Palau Monnerchor Bayer. Orquesta Sinfónica del Gran Teatro del Liceo. Cecília Fondevila, soprano. Director: Lluís Millet. Obres de Mozart, Beethoven, Lortzing, Weber, Wagner, Verdi y Gounod. 7 sóbado 19 h. Palau Orquesta Ciudad de Barcelona. Director: Rafael Ferrer. Roso Sabater, piano. Obros de Mendelssahn, Schumann, Mompou y Granados. Concierto en conmemoroción del XX oniversorio de lo fundoción dc Radio Nocional de España en Barcelona. 12 jueves 22.30 h. Palau Extroordinorio concierto de jazz. Milt Buckner, órgono Hommond; Jo Jones, bateria. ( Hot Club de Barcelona.) 13 viernes 22.30 h. Palau Orquesto Ciudad de Barcelona. Director: Jacques Houtmonn. Jesús Tordesillos, piano Obres de Grieg, Beethoven. (Asocioción de Cultura Musical. Co:-~cierto de Clausura del curso.) GUIA MUSICAL Temporada .968!1969 - 2 de junta de 1969 - Edición extraordinorio de 15.000 ejemplares. Edttado por el «Palau de lo Mústco Catalana». - Números 24 / 25. Deportomento ¿e Publictdod. GUIA MUSICAL Breve rcsum1:n estadística de la temporada 1968 /69 Números editac!os: 25 numeres distintes que formen un va umen de 630 póginos. Ediciones cxtroordinarios: 4 (núm. 3/4, El disc i l'alto fidelitat; 10/11, Lo música contemporònto, 19120, L'Escalante de Montserrat; 24/25, Els Festivals de Música). Tlraje total: 128.000 ejemplares, distribuïdes grotuitamente. Suplementos a Guia Musical: 2 («Encontre Internacionol de Compositors a Montserrat» 1 «L'Escolonto de Montserrat»). Se han mantentdo los socc1ones habitual es dedicades o «Orfeó Català», <<Noticies y comentortes», «Vida Mustcal», «Concursos y festívoles», «Discos», «Articules», «Entrevistos», «Guia de conctertos» ... , toda ella ilustrodo con gran profusión de fotografies. GUIA MUSICAL le informa ompliamente sobre el ocon·ecer ortíst•co de nuestros solos de conciertos. GUIA MUSICAL ts el vehiculo mdispensoble ol aficionada E 1mprescmdible paro el pública filormónico. Nopida un vermouth,pidaun MARTINI HALIGROQLIINA -FI oid HAIR TONIC Assegureu els· ,.. ..¡:¡;¡:c:;t¡::;,--:¡;¡ vostres amb l'ús diari d'Haugro<¡uina Floid la qual els dóna un esplendor insospitat. En evitar la caspa i seborrea els i n'activa ,~f¡~~~~:~·~~~i re~enera la creixença ~ Milions de persones arreu del món han adoptat aquesta Hair Tònic Blue Ellqueta Verda Normal EUqucUI Blava Por a Cabell$ Blancs Fix EUqueta Vermella Normal amb Fixador , ,....,_ _ 11