Pedagogia musical i ensenyança de la música La formació musical para-escolar Frederic Mompou Valors pedagògics extramusicaLs de les corals infantils Notícies Orfeó Català Los conciertos: Hot Club Barcelona, Orquestra Ciutat de Barcelona, Patronato Pro música Noticias y comentarios: Amics dels clàssics, Terrassa, Lleida, Olot Discos: Flotow, Brahms Guia de conciertos
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
Reproducció natural del so VI5TA VI ETA AUDIO ELECTRONICA S. A. - Pedagogia musical i ensenyança de la música --~ Ens acostem avui o través d'aquestes pàgines a una de les qüestions bàsiques i fonamentals que comporta el coneixemen t de la música: la relativa a l'educació musical. Per una sèric de circumstànc ies de caràcter històric que ora no és moment de detallar, el poís, en conjunt, s'ha mostrat una mica refractari a les manifestaci ons d'aquesta branco de la cultura que anomenem «música11 i dc retop a les que es refereixen al seu ensenyamen t. Si bé ho mirem, des del punt de vista de la formació cultural, la música no ha estat mai uno matèria integrada en el complex univers dels coneixemen ts bàsics. Marginada en els estudis elementals, desconegud a en el batxillerat i absent en les disciplines universitàrie s, la música ha tingut en el reducte dels conservator is el seu feu d'ensenyon~o professional . Notem-ho bé. Hem dit «ensenyanç a professional ». Als Conservator is -no discutim els seus mèrits - els ho estat impossible de crear una «consciènci a musical» i han limitat i cenyit la seva funció a la formació tècnica dels instrumenti stes especialitza ts. Naturalment, aquesta comesa, quasi podríem dir que no té res a veure amb el que en termes molt genèrics podem anomenar educació musical del poble i en aquest aspecte sí que entenc que cal separar dues branques que algun dia és probable que coincideixin però que inicialment tenen uns punts de partida separats: el foment del gust per lo música (funció cultural) per un cantó, i per l'altre, els estudis de far'mació tècnica per aquells que vulguin fer de la música una radical especialitza ció (funció professiona l). Hom ha parlat repetidamen t - i es parla encara - d'una problemàtic a crisi musical en els nostres dies. No hi ho més crisi que la derivada del fet que, de sobte, hem tingut consciència que «ens mancava consciència musical». Hem confós durant molt de temps, concerts, recitals i audicions amb l'afecció a la música, que és com dir que el poble és esportiu perquè s'interessa i va massivamen t al futbol. La crisi, està en l'oblit de fer participar la música en la vida del coHegial, de na integrar el gust per la música en l'univers de l'infant, per la qual cosa no col d'entrada turmentar-l o amb teories ni solfeig. Només per aquest camí que l'especialist a en pedagogia assenyalarà , es fomentorò l'amar per l'ort del so, que de retop, tal vegada atorgarà un sentit nou als recitals i concerts. MANUEL VALLS [421) 3 LA FORMA CIÓ MUSICA L PARA- ESCOL AR Algunes de les experiències pràctiques realitzades aquests últims anys a Catalunya Ponència presentada per Maria Dolors Bonal, Oriol Martorell I Llus Virgili, al «Semlnarlo sobre problemes actuales de la educación musical en España•, celebrat a Toledo (maig 1969) 1 or· ganitzat per la Comissaria General de la Música i la Direcció General d'Ensenyança Primària. Abans d'endinsar-nos en l'estudi concret de cadascun dels apartats amb els quals hem dividit la nostra ponència, ens sembla de la màxima importància - a fi d'evitar malentesos i perquè quedin ben clars els nostres propòsits i Intencions, i la nostra posició puntualitzar els extrems següents : - Valor intrínsec de cadascuna de les pn· raules que formen el subtítol de la nostra ponència, a les quals potser encara hauríem d'haver afegit •privadament•, puix que la nostra actuació es desenvolupa sempre en aquest terreny - amb més o menys amplitud- i mal dintre de les estructures de l'administració oficial. - Per tant, la nostra ponència només és l'exposició d'•algunes de les experièn· cies,., amb els seus èxits i fracassos, però amb tot el seu valor testimonial d'un treball ja realitzat i que continua realit· zant-se. - i diem •algunes de les experiències•. perquè només ens referirem a aquelles de les quals nosaltres, per la nostra directa 4 (422] intervenció. podem parlar amb coneixement de primera mà; d'aquí. també, l'expressió •aquests últims anys a Cata· lunya•. - No cal dir que estem plenament conven· çuts de l'existència de moltes altres experiències -millors o pitjors, és igual-. a Catalunya i a diverses regions espanyoles, però creiem que no podem ni inventariar-les ni parlar-ne sense conèixer-les; però estaríem contentíssims si el nostre breu i resumit treball incités a la redac· ció d'estudis semblants, que completessin el nostre i informessin d'experiències pa· raHeles i que nosaltres ignorem. - En general, totes les nostres experiènctes han nascut no d'unes estructures I d'uns estudis previs (apriorístics). sinó de l'cacció· mateixa, i, naturalment, de la vocació més decidida; si avui existeixen en les nostres ments i en els nostres àmbits !1 quan diem •nostres• no ens referim a nosaltres. sinó a tota la gent amb la qual treballem, a Catalunya, amicalment units) uns sistemes i uns mètodes. o Ltnes es· A8UA Df COLONIA eftgrtmtnte fresca U fuvt;nd 8fL !SPUMOSO ,.,.,,.,.., dt burbu¡as Wtduntes .nt.nsamt'ntt petfume.d&s >r- 8AIII'IA DfSDDORANTE no olcoiiOiica- do ..agotahlo ttt>diln:onto DfSODORANTf fN VAPORIZADDR peti 5os que to preGuen tn fino roc:{o ACfiTf Df DARD ia. porfumar au plol re EAU DE COLOGNE mattvtllo$o pita auavil11 1.1 JA80N lmprucl.nd1blt complemento dolo ..~. LEGRAIN , ,... ,s ta- -. ~s; tre ac- sin i es JOS ació les LEGR AIN PARIS tructures més o menys definides, tot ha estat realitzat •sobre la marxa•. fruit de la necessitat, de l'activitat i de la pràctica. - Naturalment, tampoc mai no afirmarem que hem començat del no res; ben al contrari. sabem perfectament el nostre deute envers la tradició musical i pedagògica catalanes: Clavé i Mlllet. Narcisa Freixes i Joan Llongueres, l'Escola Normal de la Generalitat, l'Escola d'Estiu, l'Institut Escola, el Patronat Escolar de Barcelona, etc. - Dels tres camps en els quals es divideix la formació i l'educació de l'Infant (família, escola i activitats i moviments paraescolars), aquesta ponència es refereix quasi únicament, i de manera principalfssima, al tercer; només de manera marginal es parlarà dels . altres dos. (Quant al segon punt, vegeu l'article d'O. Martorell. •Iniciació musical dels infants•. publicat a •Qüestions d'Art•, any 11. número 6, Editorial Estela, Barcelona 1968) . Estem plenament convençuts de les nostres limitacions (tant en relació al percentatge de la població Infantil a la qual arribem, com del treball que amb ella podem fer), però creiem que les experiències a les quals ens referirem de· mostren, si més no. la viabilitat absoluta - cipació directa i personal. Aquestes corals infantils (extra escolars) no substitueixen les activitats musicals familiars ni les de les es. coles, i, molt menys, no s'hi oposen; haurien d'ésser un element més en la formació mus1• cal infantil, però l'experiència ensenya que molt sovint. per desgràcia, són l'única font d'aquesta formació. Partint de la base d'una primordial preocupa. ció fo rmat iva ( la música entesa com a •mit. jà· i no com a •finalitat • . encara que sabent molt bé que el • mitjà• f ormatiu serà millor com millor sigui el seu nivell musical) i del principi que només · fent• quelcom hom s'e· duca I es forma de veritat en el camp perti· nent. hem arribat a les següents: a) En no pretendre form ar l'infant professional· ment en la música, sinó, només, Incorporar la música en la seva vida (allò que Interessa és que l'Infant •estimi • . • practiqui• i •necessiti• la música en la seva vida normal). hem convingut d'acceptar els principis següents: - Admissió de tots els infants, sense cap selecció prèvia. - Participació totalment voluntària i pràctl· cament gratuïta. - Activitats (bàsicament, els assaigs) du· rant les hores de lleure. - Obligatorietat (naturalment, per raons I* dagòglques i humanes, i no musicals) de corals que -sense valor terminològic musical- en podrlem dir mixtes nenes I nens. - Obligatorietat que a cada coral hi convis· quin nenes i nens d'escoles. institucions I medis ambientals diferents. - Divisió graduada per edats: a ésser pos· sible, cal que siguin tres grups: de 5 a 6 anys. de 7 a 9. i de 10 a 13 (com è dels nostres propòsits. Finalment, recordem el valor purament testimonial de la nostra ponència, que de cap de les maneres vol fixar o dictar uns plans d'actuació de cara al futur. o estructurar una possible programació de caràcter general. - 1} CORALS INFANTILS Ningú no dubta que la cançó coHectiva és el mitjà més assequible i més popular per a iniciar els infants en llurs primers contactes amb la música, de manera viva i amb part!- 6 [424) Característiqu es I estructuració: El primer i únic diccionari català de sinònims ¡. n idees afins i antònims,arn b vocabulari de barbarismes. i· e li al· li )t el e- li· DICCIONARI DE SINÒNIMS I ANTÒNIMS S. Pey Estrany Pròleg de Jordi Rubió al· ar sa le- 1). ap :t~ pede TEIDE/ LAVÍNIA n Complement indispensable del Diccionari de la llengua. 1111- si iÍS· IS i Mes de 35.000 entrades Tipografia clara Format: 22 x 17.5 cm. 850 pags. - 700 ptes. Distribució: rAl EDITORIAL TEIDE, S. A. r&l ~ Viladomat, 291 -Barcelona-IS ~ lògic, amb les excepcions moltes vegades, però, cal conformar-se amb dos: de 5 a 7 anys, i de 8 a 13. Pel que es refereix als directors i responsables (que, en gran majoria, procedeixen més aviat dels camps pedagògic I parapedagògic, que no pas del musical): Ferm compromís d'assistir a les diades de convivència (seminaris, cursets, conferèn· eles, sessions d'estudi i de pràctiques, etcètera), de finals de setmana (tres a l'any); ferm compromís de treballar el programa comú proposat per l'Equip Tècnic del Secretariat de Corals Infantils; i contribuir a les despeses generals d'aquest Secretariat amb una mòdica quota - cant coHect1u in- - Promocionar nous grups; orientar-los ajudar-los. - Preparar I proposar els dos programes comuns anuals: Nadal i general. - Buscar, suggerir i facilitar material musical. - Organitzar els fins de setmana - ja 05 • mentats - per a directors I responsables de corals Infantils: sovint, tambó s'Inviten altres persones interessades per aquests problemes. encara que no tinguin cap ac· tivitat concreta. - Preparar la part musical de la Trobada anual de les Corals Infantils de Catalunya. anual. Recentment -un altre fruit pràctic de la realitat-. s'han començat experiències amb noies i nois que a causa de llur edat s'havien vist obligats a deixar les Corals Infantils; amb les noies s'han format grups corals. i amb els nois (que no poden cantar pel canvi de veu) grups instrumentals; a més, a aquests últims es mira d'interessar-los en problemes que en podríem dir d'administració i d'organització. - b) Secretariat de Corals Infantils de Catalunya: L'actual moviment de corals infantils (la tradició i activitat de les quals ja s'allunya a molts anys enrera) es va estructurar al mes de maig de 1967, com a conseqüència (sempre la realitat pràctica abans que les fórmules teòriques) de la I Trobada de Corals Infantils de Catalunya, celebrada a Manresa el 16 d'abril de 1967. La tasca d'aquest Secretariat, sempre presidida per preocupacions formatives i pedagògiques. té per missió primordial: - Coordinar I informar sobre les activitats relacionades amb les corals infantils I. 8 (426) Per a fugir dels inevitables Inconvenients de qualsevol centralisme (en el nostre cas. el barceloní). aquest Secretariat resideix a Manresa, inscrit a la seva Delegació do Joventuts Musicals, però amb caràcter totalment autònom. L'Equip responsable el constitueixen persones de comarques diferents, elegides per votació; en aquests moments, l'Equip responsable (subdividit en Equip tècnic I Secretariat de promoció i organització) està for· mat per Enriqueta Anglada (Vic), Maria Dolors Bonal (Barcelona), Onofre lloqué (Manresa). Jordi Casas (Barcelona), Josep Anton Casas (Vilafranca del Penedès). Maria Mar· torell (Barcelona) i Ignasi Serracanta (Mallresa). En l'actualitat, pertanyen al Secretariat 51 ~ rals Infantils que representen més de 3.500 petits cantaires (nenes i nens), de 33 locali· tats catalanes diferents. des de petltfssims pobles fins a grans capitals. Moltes d'aquests corals han nascut com a seccions adscrites a agrupacions corals d'adults. i una gran majoria de llurs directors 1 responsables són cantaires d'aquests corals d'adults; alguns d'aquests membres de les 4aTROBADA )· J· S· !S deCorals Infantils de Catalunya ts C· la .a. Ie el n- ts ò- !R O· ()o DO li· ps AL PAVELLó MUNICIPAL ESPORTIU a Estrena de ((L'Ocell daurat,,, música de Frederic Mompou sobre un text de Núria Albó, per a cors infantils, narrador, companyia de mims i petit conjunt instrumental ~~- Direcció musical : Jordi Casas [ 4 27] 9 I Trobada; Manresa, 16 abril 1967 corals d'adults ja les corals infantils. e) procedeixen, ara, de Trobades coHectives: L'aspecte sociològic i coHectiu de les nostres corals infantils queda concretat i exercitat en tres tipus distints d'activitats comunes: - Intercanvis i visites entre dues o tres corals; sempre. amb una audició conjunta més o menys pública. - Trobades parcials: audicions nadalenques (per exemple, la Cantada de Nadal de les corals barcelonines) , aplecs comarcals (per exemple: l'Aplec Infantil de les Terres de Lleida), etc. - La gran Trobada anual, en la qual, cada vegada més, es fuig del caràcter competitiu i fins i tot comparatiu, basant-la totalment en el cant comú. Fins ara s'han 10 f 428} celebrat tres Trobades : Manresa (1967. amb uns mil infants cantaires), Lleida (1968, amb uns 2.000), i Barcelona (1969, amb uns 2.600) . El grup o grups corals organitzadors es responsabilitzen totalment dels aspectes materials i econòmics de la Trobada (en totes elles, ha estat molt important l'ajuda privada i comercial. i. en canvi, pràcticament negligible l'oficial, sobretot en l'aspecte econòmic); cada co· 1 al participant es paga el seu desplaça· ment i manutenció. A les Trobades gene· rals només hi assisteixen els infants des dels 7 o 8 anys. L'organització de la recentment celebrada 111 Trobada de Corals Infantils de Catalunya va anar a càrrec d'una Comissió responsable integrada per elements d'algunes corals Infantils barcelonines: L'Esquitx i I'Espu ·na. l'Esquellerinc, La Mainada i El Virolet. i per llurs respectives corals d'adults (Coral Sant Jordi. Cor Madrigal, Capella Clàssica Polifò· nica i Coral Cantiga). El seu programa general (resum i correcció del de les anteriors) va consistir en: - Assaig de repàs coHectiu dels cants del programa comú proposat pel Secretariat i ja cantat per cada coral en llurs respec· tlves activitats individuals o, fins I tot, en algunes de coHectlves no generals. A Barcelona aquest assaig es va celebrar al Saló Reial (•Tinell•) del Palau dels Com· tes de Barcelona, i això va servir per presentar als infants la història de la ciutat; com ja s'havia fet semblantment a Manresa I a Lleida, se'ls va donar a cadascun un llibret iHustrat, amb un resum d'història de Barcelona, pensat I escrit expressament per a ells. - Dispersió per grups de tres o quatre co· rals, per cantar simultàniament a uns deu centres benèfics (hospitals, asils, etc.); en general , dinar en aquests mateixos centres. Itineraris (•Tinell • - Centre be· nèflc • Palau dels Esports de Montjuïc) pensat prèviament per a completar el coneixement de la ciutat. Cada coral Infantil anava acompanyada per dos o tres can· talres de corals d'adults barcelonines, o per pares de petits cantaires també barcelonins. - Concert de clausura de la Trobada, al Pa lau dels Esports de Montjuïc, amb uns 2.600 cantaires i més de 4.000 persones de públic. Primera part: Cantata escenificada •El flautista d'Ha· melln• (adaptació catalana de Maria Martorell d'una Cantata de l'alemany Günther Kretschmar). per a narrador. cors, mims i acompanyament de cobla (reinstrumentació de l'acompanyament original, realitzat per Manuel Oltra). 12 [4301 En anunciar-se, per l'octubre de 1968, el programa d'aquesta Trobada, es va enviar a cada coral una enquesta per distribuir els dotze cors de la Cantata, en funció de llurs dificultats (uníson, harmonització a veus, característiques rítmiques o melòdiques, etc.) i de les possibilitats de treball en comú entre dos o més grups; cadascun dels dotze cors foren Interpretats per un conjunt de dues o quatre corals (grups d'uns 250 cantaires); algunes corals van participar a més d'un cor; el número final tou Interpretat per uns sis-cents infants. Maria Dolors Bonal, directora de la Cantata, s'havia desplaçat prèviament a quasi totes les localitats per ultimar la preparació d'aquests cors; en alguns casos, això va servir per a jornades de convivència entre corals de localitats diferents. Davant de la Impossibilitat material d'un assaig general de conjunt, la Cantata es va realitzar com si es tractés d'un gran joc, cadascuna de les parts del qual havia estat detingudament preparada per endavant. Aquesta circumstància, en apariència negativa, va tenir la gran compensació de l'interès de la novetat I de la palpable comprovació (tant pels grans com pels petits) de veure com el treball parcial i individual quedava plasmat en una realització comunitària o coHectiva; a més, aquesta circumstància potser va ajudar a Intensificar la participació activa i responsable dels Infants, els quals -donada l'alternància entre l'escenificació cel text i els cants coBectius. que mal no es sobreposaven, ja que el joc escènic anava lligat amb les intervencions del narrador- van ésser, successivament, actors i espectadors de l'obra. També es va donar gran importància a la unió de la música amb totes les altres tèc· niques d'expressió: narració pròpiament 3 j bles~~ra · · o e I l?asablancas dosé cll;ntol\lo ffrimo de~, 532 ~on. $arcelona 11 254 74 07 dita, moviment escènic, vestuari, rats ambientals, colors, etc. tivitats del Secretariat - va anar a càrrec dels mateixos participants. -- - - - - ---- Segona part: Els deu cants del programa comú ja esmentat, cantats conjuntament per tots els Infants (un sol cor d'uns 2.600 can· taires) 1 dirigits cadascun per un director diferent. Els cants i els directors van ésser, respectivament: el cànon de Bach • lloat sigui Déu• (Maria Teresa Giménez, Barcelona); •A qui Déu vol donar una gràcia• (Salvador Castells, Terrassa); ·El corn del pastor• (Jordi Casas); • La griva, el tord I el gall• (Maria Mercè Argüelles, Barcelona); ·El rellotge• (Maria Teresa Solà, Vic); •ROS· sinyol que vas a França• (Josep Vlader. Girona); ·Els tres tambors• (Carme Valls, lleida): • Margarideta• (Pilar Calafell, Bellpuig): . Quan el cel és blau• (Josep Anton Casas, Vilafranca del Penedès). i ·Dolç el núvol• (Maria Teresa Mesats, Manresa). Amb el cant sempre en comú es van eludir els perills d'exhibicionisme, de competència i de •vedettisme•; a més, i creiem que això és molt important, va ésser la plasmació coHectiva de la suma dels esforços anònims realitzats per cada grup. (Més endavant, en parlar del programa comú - 3) e) - insistirem sobre els seus valors específics i pràctics) . Entre la primera i la segona part -l'audició, en total, no va durar gaire més d'una hora-, Oriol Martorell va ensenyar •in situ• un cànon a quatre veus ( •Agermanats ... •) i el va fer cantar a tots els assistents, petits i grans. o sigui a una massa coral de més de set mil veus. Com hem dit anteriorment, la financiació d'aquesta Trobada -com la de totes les ac14 [432] 2) FORMACIÓ DE DIRECTORS I MONITORS • CURSETS Un dels grans problemes amb els quals hom ha topat (un dels més grans, però no l'únic) és que res de tot el que hem dit no es podria fer sense gent especialitzada en la di· recció del cant coHectiu - i , més específicament, del cant infantil coHectiu -, que si bé té evidents i molts punts de contacte amb la direcció del cant coral -pel qual també falta gent veritablement preparada, musicalment i pedagògicament - , presenta indubtables ca· racterfstlques especials. Així doncs, i des de ja fa bastants anys, una de les preocupacions primordials va ésser. i és, la formació i orientació d'aquests directors. D'entre les moltes solucions possibles - i sense pensar en l'inevitable i imprescindible autodidactisme -. s'escollí l'organització a diferents nivells I àmbits de freqüents cur· sets; una vegada més, la necessitat va crear l'òrgan, que ha anat evolucionant - i evolu· ciona encara- en funció de les repetides experiències. a) Lleida: Cada estiu. des de 1964, se celebren a lleida (o a alguna ciutat de la comarca: Mollerusa, Balaguer, Tremp) els anomenats Cursos In· ternacionals de Pedagogia de la Direcció Coral, i malgrat que pugui semblar que aquesta temàtica s'escapa de la de la nostra ponència, no és així, puix que actualment, en aquests Cursos, es dóna gran importància a les branques del cant coHectiu en general I de l'infantil en particular. Els Cursos Internacionals també van néixer I• i· de la comprovació d'una realitat (carència i necessitat de directors per als nous grups corals d'adults i per al cant coHectiu dels moviments de joventut) i, al mateix temps, del coneixement de les experiències realitzades en aquest sentit a França i a Al emanya per llurs moviments corals, amb els quals mantenim contactes molt estrets. Després d'uns primers canvis d'impressions ¡ d'estudis, hom va arribar a plasmar quines condicions i característiques (humanes. pedagògiques, tècniques) havien de reunir aquests directors, i es van estructurar uns plans d'estudi, amb l'ajuda tècnica del Moviment Coral francès •A Coeur Joie•. Després de cinc Cursos Internacionals (pels quals han passat un total de 382 alumnes i en els quals, a més dels professors francesos, hi han actuat com a tals L. Virgili, O. Martorell, L. Massó, M. T. Giménez, C. Valls, M. M. Argüelles, N. Saladrigues i J. Casas), la programació actual es divideix en tres graus, en els quals es treballen les discipli· nes següents: 1 é a a a :- e 11 ¡. s a I, 1· :r lli ¡. n a tr - Jocs musicals, o sigui, •Solfeig sensorial•: tota una sèrie de principis i sistemes (en gran part influïts per alguns mètodes estrangers i que encara caldria acabar d'estructurar i codi ficar) que tendeixen al fet que els infants desvetllin, a través de la pràctica, llurs naturals ins· tints musicals, i com a conseqüència, que es desperti en ells llur innata capacitat per a interpretar o llegir uns signes con· vencionals (l'anomenat solfeig) que tant transcriuen els elements rítmics (sempre parlem de pulsació I de cèHules rítmiques, i mai de compassos) com els melòdics i els harmònics; naturalment, tot es realit· za a partir de la pràctica, del joc, i de la incitació del propi instint creador de l'infant. - Direcció (teoria i pràctica): el gest, el muntatge de les obres, pedagogia de l'as- saig (ritme de treball), repertori, organit· zació d'un grup coral. - Tècnica vocal: respiració, emissió de la veu, timbres, vocalització. - Exercicis de direcció: muntatge d'obres a càrrec dels propis alumnes (des de cà· nons senzills fins a polifonia clàssica i moderna), anàlisi d'estils i d'obres, criteris interpretatius. - Cant coral: muntatge - comentat- de les obres dirigides pels professors del Curs. - Expressió corporal. Al costat d'aquestes disciplines, també s'organitzen conferències, coHoquis, vetllades, etcètera. La duració dels Cursos és d'uns deu dies, amb règim d'internat. l'edat mínima dels cursetistes osciHa entre els 16 i els 17 anys. Des de fa un parell d'anys, l'experiència ha demostrat que una gran quantitat dels alumnes (potser pel gran percentatge de mestres de primera ensenyanca i de religiosos, dels dos sexes, inscrits) s'interessen de manera especial per la direcció del cant collectiu, d'infants i d'adults. A causa d'aquest fet, s'estan creant seccions i tècniques especialitzades en aquest camp. També, i com a preparació, conseqüència I ampliació d'aquests Cursos, se n'organitzen d'altres, generalment de duració més curta i d'àmbit comarcal. b) Manresa: Des de 1966 - i en íntima connexió entre el Secretariat de Corals Infantils de Catalunya, el Secretariat dels Cursos Internacionals de l'Orfeó Lleidatà i el Centre de Promoció Coral de les Terres de Lleida- s'organitzen, a Manresa, uns cursets especial· ment dedicats al cant coHectiu i a la seva (433) 15 direcció, en tots els seus aspectes: infantil, moviments de joventut, cant litúrgic del poble, escoles, colònies de vacances, etc. Per a assistir a aquests cursets no s'exigeix cap classe de coneixements tècnics musicals. I és interessant d'observar com. ben sovint, molts alumnes repeteixen voluntàriament l'assistència a diversos cursets. no solament per aprofundir llurs coneixements, sinó per aprofitar les ensenyances d'un altre professor (tots segueixen un mateix sistema, però, naturalment, cadascun li dóna un matis especial) I, també, per viure uns dies en Intima relació amb gent preocupada pels mateixos problemes i amb la qual intercanvien experiències I inquietuds; en aquesta convivèn· cia, alumnes i professors se situen, sempre, en un nivell Idèntic de camaraderia, cosa que també succeeix a Lleida. Pels cursets de Manresa ja hi han passat prop de 250 alumnes. e) Rosa Sensat: Encara més específicament, en els Cursos d'Estiu per a mestres organitzats per l'Escola •Rosa Sensat• (aapsa). una de les especialítats que poden triar els alumnes és la de •La música a l'escola • (cant coHectlu, direcció, repertori, instruments, jocs musicals, etcètera). l'experiència dels cursos anteriors (aquest any és el quart) permet de preveure una matricula global (mestres en exercici i alumnes de magisteri) d'uns dos mil alumnes, una tercera part dels quals vol seguir cursos d'expressió artística en general i, d'ells, més de la meitat la musical. A més d'unes sessions de presentació del problema de la música a l'escola, amb caràcter general, els cursos que podran seguir els alumnes directament interessats per aquest tema són: - la música a la classe de pàrvuls. - la música en l'ensenyament primari. 16 [434] - la flauta dolça o de bec. - Història de la música a través del disc. - Impostació de la veu i vocalització. Dels dos primers cursos (que es consideren a nivell de cursos d'Iniciació) se'n fan tants grups paraf.lels com exigeixi la matricula, tenint en compte que cada grup ha d'estar format per un mfnim d'uns 25 alumnes i un màxim d'uns 30. Cadascun d'aquests dos primers cursos consta de dues •assignatures•: Cançons (repertori. direcció, finalitat. pedagogia, etc.) i Instruments (flautes, percussió, repertori, acompanyament, conjunts. etcètera). En anys anteriors hi havia una ter· cera •assignatura•, els Jocs musicals, però aquest estiu hem preferit lncloure'ls en les dues esmentades: en la primera, tota la part dedicada a l'afinació, vocalització, lectura melòdica, etc.. i en la segona -primordial· ment- tots els problemes rítmics. Ei treball és eminentment pràctic i la teoria només s'explica en funció d'aquesta pràctica. En aquests cursos no es fa res d'allò que ja es fa - o s'hauria de fer!- en els estudis oficials (Escoles Normals I Conservatoris), sinó que tot s'enfoca segons les noves tèc· niques de la pedagogia musical (sense se· guir cap mètode determinat, però aprofitant coses de tots) I pensant, molt sovint, que més que preocupar-se per la man~ra com el mestre pot adquirir uns coneixements musi· cals, allò que interessa per sobre de tot és dirigir tota la didàctica cap a la problemàtica de com farà arribar els seus coneixements als alumnes, de com integrarà l'educació I formació musical en el context de les seves classes, I de com convertirà els valors musicals (humans I estètics) en una tasca positiva dins del seu treball pedagògic. O sigui. que ens preocupen molt més la sensibilització i les realitzacions pràctiques que no pas l'ensenyança musical pròpiament dita. ¡ CONFITE RIA BOMBON ERIA • Extens assortiment de canapès i pastes salades per a primeres comunions i festes commemorative s :- t SERVEI A DOMICILI s a s J, . s Major de Sarrià, 57 Tel. 203 0714 Pl. Duc de Gandia, 9 i 1O Tel. 203 04 73 [435] 17 A l'escola, la música ha de servir per a l'educació Integral de l'infant; aquesta educació serà millor com millor sigui el mitjà utilitzat (en aquest cas, la música); a l'escola la música serà sempre un mitjà, I mai una finalitat en ella mateixa. Repetim, però, que només aconseguirem de debò aquesta finalitat quan el mitjà (la música) sigui del més alt nivell possible; nivell estètic I no tècnic, puix que la qualitat de cap de les maneres està renyida amb la simplicitat. En els restants quatre cursos (que s'anomenen •cursos d'especialització•) només poden assistir-hi alumnes que ja hagin seguit altres Cursos d'Estiu, experiències similars (Lleida, Manresa, etc.) . o. en alguns casos concrets, puguin demostrar uns coneixements i una pràctica. De tota manera, en donar més Importància a la didàctica I a la pèdagogla que no als coneixements pròpiamen t dits, un Primer Premi de Conservatori, per exemple, sense experiència directa amb la tasca escolar, ha de seguir, com a míni m. un dels dos cursos d'iniciació . En general, a cada grup d'alumnes el nivell de coneixements musicals és molt het erogeni ; fins a cert punt, quasi interessa aquesta heterogeneïtat, a condició que es tingui molt en compte, en les explicacions t eòriques I en les pràctiques, la utilització simultània de llenguatges i terminologies que tothom pugui entendre. A petició dels mateixos alumnes deis Curso's d'Estiu, també s'han organitzat, durant l 'hivern, diferents cursets d'ampliaci ó o d'especialització. Entre uns i altres cursos, en tot al hi han passat més de quatre-cents mestres o estudiants de magisteri. d) Seminaris I altres experiènci es: Hom dóna gran importància, tant a nivell de directors de corals d'adults (en aquest sentit són modèliques les periòdiques reunions dels 18 (436] directors de les corals de les terres lleidatanes) com dels directors i responsables de corals Infantils (amb característiques pedagògiques peculiars) . als seminaris de treball i a les jornades de convivència, amb Intercanvis d'experiències I discussió de tota classe de problemes: mètodes, repertori, activitats, etc. Un dels punts bàsics d'aquests seminaris és la presentació del programa comú, cadascuna de les cançons del qual és ensenyada a tots els presents per un director (generalment de l'Equip tècnic del Secretaria t). a fi d'obtenir una relativa igualtat interpretativa en totes les corals. Des de fa alguns anys també són força lmportants els cursets que es realitzen a Seminaris diocesans (Barcelona, Vic, Girona, Solsona, etc.) o d'ordes religioses. També cal pensar. en aquest camp, i amb les naturals caracterlstiques pròpies, en els cursos organitzat s i portats a t erme per Angel Colomer i del Romero i per Enric Rlbó (Secretariat dels Orfeons de Catalunya I Conservatori Superior Municipal de Música). Finalment, t ampoc no podem oblidar tota l'acció que en aquest sentit s'ha portat a terme en molts moviments de joventut, sobretot en l'Escoltisme. 3) REPERTORI Per aconseguir les proposades I t antes vegades esmentades finalitats de tipus formatiu integral: musical , humà. cívic, estètic. social. coHectiu, sensibilització, etc.• un dels punts bàsics és, naturalme nt, el del repertori, puix que si no és totalment adequat a aquelles finalitats Inutilitza per complet tota l'acció que volfem fer. Aquesta adequació es refereix tant a la qu&litat literària i musical dels textos escollits, com a llurs possibilita ts de realització, con- I I ;. e lt REVIVA LA MUSICA CON ROSELSON 18:iu al. 1u.tsix es :Ió I ,,. ROSELSOU PRESTIGIO MUNDIAL EN ALTA FIDELIDAD pro musica I ~~ PATRONATO PRO-MÚSICA DE BARCELONA XII Temporada Musical U Ciclo de abono única actuación de la extraordina ria pianista RO SA LY N TUR ECK PROGR AMA Audición íntegra de las célebres VARIACIO NES GOLDBERG de J. S. BACH Miércoles, 29 de abril de 1970, a las 22.30 h. PALA CIO DE LA MÚSIC A Nota importante : Las •Variaciones Goldberg•, de J. S. Bach, en versíón íntegra, se daran sin ninguna interrupción - Una vez iniciada el concierto no sera permitida la entrada en la sala - Se ruega por lo tanta, la mas estricta puntualidad diclonades per les respectives edats de les nenes ¡ dels nens. Sobre aquest problema tan Important. un equip de responsables de L'Esquitx (M. D. Bonal, M. T. Glménez, M. Martorell i M. Solanic) va publicar un article _eles cançons dels Infants•- a la revista .aoestlons d'Art• (any 11, número 7, Editorial Estela, Barcelona. 1968). Entre els criteris de selecció, alguns dels principals són: simplicitat, adequació a cada ambient, riquesa del vocabulari (no oblidem que una cançó, per a un infant, és sobretot un text: una cançó, per a ells, ·diu tal cosa• 1 no, com per als adults, ·fa alxi•L gràcia melòdica, conveniència de les tessitures extremes, etc. Quant a les cançons de tipus narratiu, és molt Important que es conservi la totalitat de la història que s'explica, sobretot de cara als més petits; per a ells, la cançó és bàsicament una narració amb un suport rftmic i melòdic. unes dues-centes ... no sempre amb el resultat que hom preveia! L'arxiu de cançons que es posseeix (aquest treball el realitza, sobretot, Maria Martorell) és veritablement sensacional. Les seves fonts principals són les tres següents: - Folklore català: No cal dir la seva importància excepcional (per motius molt dl· versos), però ha calgut una molt curosa selecció (feta amb ulls actuals i sense apriorisme teòric), perquè ni tot el folklore i cançoner tradicional és bo, ni -en cas positiu - no sempre és adequat pels infants i pels nostres temps. Potser en aquest sentit, el folklore català presenta més problemes que el d'altres països, a causa de les seves peculiars característiques musicals i temàtiques. - Traduccions: Aprofitament del treball realitzat a altres països més avançats que nosaltres en aquest camp (Alemanya, França, Hongria, Anglaterra, Països Escandinaus), revisant gran quantitat de cançoners per trobar, tan sols, algunes cançons adaptables als nostres infants. Potser més que de traduccions caldria parlar d'adaptacions molt lliures, realitzades per persones amb perfecte domini del nostre Idioma, amb profunds coneixements musicals, amb experiència pedagògica-musical, I amb tracte directe amb els infants. Seguint els corrents pedagògics més moderns, som decidits defensors del cant quasi exclusiu en la llengua materna, sobretot fins als 10 o 11 anys: l'especial situació dels infants catalans (divergèn· cia entre la seva llengua materna i l'oficial) presenta, Indubtablement, costants problemes a aquesta regla general. - Creacions originals: Naturalment, seria del màxim interès la promoció de noves can- Amb una iniciació gradual, i sense esperar resultats gaire brillants al principi, cal començar molt aviat el cant a més d'una veu; un dels procediments bàsics és el cànon. Quan es tracti d'una melodia amb acompanyament vocal -encara que sigui el contracant més simple o, fins I tot, uns breus acords conclusius de frase-, tots els Infants han d'aprendre, primerament, la melodia: si fos possible (i l'experiència demostra que quasi sempre ho és), tots els infants haurien de saber cantar totes les veus d'una mateixa cançó, de manera que la seva participació activa a la mateixa fos intercanviable. a) Fonts: Per a arribar als actuals resultats, s'han examinat milers de cançons procedents del món sencer, se n'han seleccionat més de cinc· centes que es creuen totalment adequades al nostre treball, i ja se n'han experimentat [439] 2 1 çons, especialment pensades (text i música), amb visió actual, pels nostres Infants. Les experiències realitzades fins ara en aquest sentit demostren que el problema més dlffcll de resoldre quasi és el dels textos; darrerament, més que encarregarlos es prefereix seleccionar-los (com a solució d'emergència) d'entre textos poètics ja coneguts. Amb l'Intent d'ajudar a resoldre aquest capltol, el Secretariat de Corals Infantils ja ha convocat dos concursos (amb premis en metàHic força importants). amb resultats no gaire satisfactoris (l'últim any es van declarar deserts tots els premis), potser, ent re altres raons, perquè no s'ha sabut copsar l'atenció i l'Interès dels veritables compositors. b) cions de fàcil adquisició. Precisament. 1 per l'Escola d'Estiu 1968 - I a petició dels propis alumnes-. Maria Martorell va preparar una llista amb els tltols d'unes cent-cinquanta cançons. classificades per edats (els tres grups tantes vegades esmentats) i per temes Natura, Les estacions, Animals, Marxes. Narracions, Cànons. Negres espirituals, Religioses, Tradicionals catalanes i Diverses; de cada cançó, s'Indicaven les edicions existents I fàcils de trobar i, en alguns casos, les correccions que calla tenir en compte. Insistim sobre la necessitat prèvia - absolutament imprescindible - de l'experimentació de cada cançó, per grups-pilots, abans de la seva edició o. fins I tot, de la seva difusió oral. Aquesta experimentació prèvia dóna, sovint. resultats molt diferents d'aquells que hom preveia; i sense arribar a aquest ex- Edicions: Independentment de l'existència de diversos cançoners i fulls solts, més o menys solvents, l'Editorial MF ha publicat ja dos llibres de cançons infantils, amb un repertori totalment experimentat, en especial per la coral L'Esquitx; d'aquí que aquests llibrets es ti tulin, respectivament, • L'Esquitx-I• i • L'Esquitx-li •. El primer comprèn 41 cançons i el segon 47; aquestes 88 cançons estan dividides - segons llur temàtica, caràcter i dificultat- en els tres grups d'edats segons els quals -com ja hem dit abans- s'estructuren les nostres corals infantils. A més, actualment Ja està quasi ultimat un t ercer volum de caràcter també general i un d'especlflcament nadalenc. En funció del principi d'eficàcia, no s'acostuma a editar en aquests volums algunes cançons molt adequades i de freqüent repertori en les nostres corals infantils però que ja poden trobar-se fàcilment en altres publica- IISDUDX• ~ 41•• • allfalls eCies per seleocia .IIII'S.....lnl-.z lll'llll'tl'lllllllllllllllllll edlla1olmj - ~- • ·-' ' I, 2.a 0 I LA V ID A TR ÀGIC A D E MOSS E N CI N TO edició VER DA G UER Format 15 x 22 cms. 556 Pàgines 16 Làmines fora de text Relfigat amb telo i amb sobrecoberta impresa o 4 colors Per SEBASTIÀ JUAN ARBÓ UNA BIOGRAFIA PELS DETALLS I PER LA VERITAT; UNA NOVH·LA PER l'INTERÈS I El DRAMATI SME Història del TEATRE CATA LÀ Per FRANCESC CURET LA MÉS GRAN I EXHAUSTIVA HISTÒRIA DE l'ESCENA CATALANA ESCRITA FINS AVUI 700 Pàgines. Format 22 x 30 cms. 1000 ll·lvstracions en blanc i negre. 20 Làmines o tot color, fora de text. Luxosament refligot amb estampacions d'or Èxits recents d'EDITORIAL SELECTA MARIA CANALS UNA VIDA DINS LA MÚSICA (Històries en rosa i negre) Suggestius retrats de Millet, Nicolau, Toldrà, Morera, Lamote de Grignon, Francesc Costa, Mompou, Ricard Viñes, Joan Massià, etc., etc. Làmines fora de text OBRES COMPLETES DE JOSEP CARNER Poesia, teatre i prosa en un sol volum Adquiriu aquest volum imprescindible en ocasió del sojorn a Catalunya de l'autor Distribucions CATAtONIA (Casa del Llibre) [441] 23 trem, també és valuosíssima per a efectuar petites correccions i retocs, aparentment sense importància però que, de vegades, són d'un interès capital i poden ter que una cançó agradi o no als infants. Comprenem la utilitat que tindria l'adaptació castellana d'aquestes cançons, i ja hem començat a treballar en la seva realització. e) Programa comú: Ja hem parlat, en termes generals, de l'Interès e·xtraordinari d'aquest programa comú, pel qual tenfem una àmplia experiència a nivell de corals d'adults i, sobretot. pel coneixement directe de tot allò que s'ha realitzat en aquest sentit en el nostre i en d'altres països. La preocupació bàsica d'un programa 24 [442) comú - que es proposa quasi amb caràcter oficial i obligatori- de qualsevol moviment o associació, ha de radicar en l'equilibri adequat entre les seves reals possibilitats de portar-lo a terme; per tant, ha d'ésser suficientment eclèctic perquè pugui interessar igualment a corals i a Infants molt diferents: i també és importantrssim de no caure en la fàcil temptació de fer-lo massa extens nu· mèricament, cosa que anuHaria la seva eficàcia. En l'aspecte merament pràctic el programa comú ofereix la possibilitat lnteressantísslma de cantar conjuntament, sense cap preparació prèvia, corals diferents o -cosa tant o més important- nens de corals diferents, reunits -escoles, jocs, festes familiars, vacances, etcètera- eventualment. En aquest sentit. AUTOMATIC COMPACTE Pt-910 potè ncia dinàmica 2 x 20 W Selecció ADI / FAD 1969 de disseny industrial tenim nombrosíssimes experiències molt positives. Quant als aspectes humans I formatius, és quasi sorprenent el resultat donat pel programa comú quant a la sensibilització del caràcter social i coHectlu del treball individual de cada coral, fins I tot a molts quilòmetres de distància unes d'altres; els Infants <:omprenen perfectament que pertanyen a una comunitat superior, per a la qual - anònl· mament- tots treballen. 4) CENTRES PARA-ESCOLARS Al costat de les corals Infantils, també existeixen algunes Interessants experiències de tipus para-escolar de formació i d'educació musical, i, sobretot, d'unió de les diferents branques de l'expressió estètica. a) • L'Arc• (Barcelona): lnstltucló privada, creada el 1967 i destinada a desvetllar 1 fomentar les aptituds expressives, estètiques i creatives que hi ha en cada Infant, a fi d'organitzar-li el seu •temps lliure• no com un pur I estèril oci, sinó com una voluntària i lliure formació. •L'Arc• consta de tres seccions: Taller d'art (arts plàstiques, manualitzacló, etc.), Expressió oral (jocs escènics, narració, etc.), I Sensibilització musical. El pla que segueix aquesta última secció (que dirigeix Maria Dolors Bona!) és, en Unies generals, el següent: - Ritme: exercicis corporals preparatoris. notació I dictats rftmics, ritmes amb Instruments, jocs rítmics, etc. - Melodia: cant (vocalització, cançons, notació) I flauta (tècnica de l'instrument i lectura). 26 [444) - Improvisació. - Instrumentació. -Direcció. - Harmonia elemental. - Educació de l 'oïda. - Conjunts Instrumentals I vocals. Durant el primer curs van assistir a •L'Arc. uns 300 Infants (115 a la secció de senslbi· lització musical); durant el segon -el pre. sent-. 431 (204 de música). Alguns nens 1 nenes segueixen simultàniament dues sec· clons. però només en casos molt especials se'ls permet de seguir-ne tres. •L'Arc• no vol, de cap de les maneres, substituir ni el treball propi de les escoles ni els estudis de tipus Conservatori; només es proposa completar uns i altres. Fins I tot és corrent que infants que assisteixen a la seva secció musical, cursin, paraHelament, estudis al Conservatori o en Institucions anà· Iogues. b) • Escola d'Art Juvenil• de l 'Orfeó Lleidatà: Institució d'activitat para-escolar. vinculada a una entitat coral d'adults. Els Infants acuden, diàriament, una hora I mitja, al centre, que té una capacitat de 150 nens I nenes. L'•Escola d'Art Juvenil• consta de les disciplines següents: - Cant coHectlu, que s'Inicia a partir d'una educació prèvia del llenguatge, a causa, principalment, del divorci existent entre la llengua materna i l'oficial de l'escola. - Jocs musicals, o sigui, Solfeig sensorial. - Expressió corporal, enfocada cap a dues i, l, s Instruments de música per a Escoles 4 l Balmes, 116 - Tel. 215 06 45 - Barcelona-S especialitats: Dansa popular (principal- ment, la sardana), i Grup de Mims. Expressió musical vinculada a la pictòrica. - La lentitud i dificultat del funcionament de noves seccions -que també es creuen im· prescindibles- cal imputar-ho a problemes de tipus econòmic en tractar-se d'una institució privada, sense cap subvenció oficial. El seu caràcter social fa que només es cobri a cada infant una quantitat equivalent a una pesseta per dia d'activitat. En el quadre de professors, dirigit per llurs Virgili, figuren alguns cantaires de l'Orfeó lleidatà i, també, alguns antics alumnes de la mateixa •Escola•, tant si són cantaires de l'Orfeó com si no ho són. Conseqüència lògica d'aquesta •Escola •, és la coral •Infants de I'Orfèó lleidatà•. Una altra conseqüència són les Colònies d'Estiu, les ·Cantarelles•, en les quals es familiar itza l'infant amb la naturalesa a través dels diferents vessants expressius ja esmentats, però amb una atenció especial per a les estrictament musicals. e) nEts Patufets i Timbalers» de l'Orfeó Laudate (Barcelona) : Grups Instrumentals Infantils, dirigits I promoguts per Angel Colomer i del Romero (director de l'Orfeó laudate i plenament dedicat a la pedagogia musical infantil), que sintetitzen i adapten diferents mètodes i sistemes estrangers. Vinculats estretament amb aquests grups, s'acostumen a organitzar freqüents I periò· dics cursets informatius i formatius. la relació d'aquest tipus de centres no és exhaustiu ni molt menys; n'hi ha molts d'altres, entre els quals no podem deixar d'esmentar l'Institut de Rítmica i Pedagogia •Joan 28 [446] llongueres• (Fundació Pilar llongueres). continuador de l'obra iniciada fa més de cinquanta anys per Joan llongueres, en crear uns mètodes i un repertori inspirats en els principis del sufs Jaques Dalcroze. - - - - - - - -- 5) CICLES D'AUDICIONS PER A LA JNICIACJO MUSICAL DELS ESCOLARS Aquests Cicles - organitzats per les Joventuts Musicals de Barcelona I patrocinats per l'Ajuntament barcelonl- són la continuació i consolidació d'unes primeres experiències iniciades per Eduard Toldrà (amb l'Orquestra Municipal de Barcelona) i Artur Martorell (Emissions radio-escolars de Ràdio Barcelona, en les quals es donava gran importància al capi to: musical). Malgrat el seu caràcter escolar, també cal incloure'ls en aquesta ponència puix que es tracta de quelcom que supera les activitats merament escolars; en aquest sentit, per exemple, té una importància capital el fet que els infants s'acostumin a l'assistència a un local de concerts; això significa crear-los un hàbit que fins i tot pot transcendir al cercle de llurs familias. A cada audició -nou d'anuals- se'ls c<> menta oralment el concert, se'ls reparteix un programa profusament iHustrat i documentat, i, a més, se'ls ensenya una cançó a una i dues o tres veus. Molts anys, aquestes cançons han estat in· terpretades per tots els presents en el con· cert de clausura (celebrat, generalment, al Palau Nacional de Montjuïc, amb capacitat per uns set mil escolars), amb acompanyament orquestral; el de l'últim any, el va realitzar Josep J. llongueres. També, per a aquests concerts de clausure l @ franquesa @ editorial pòrtic f, diccion ari de . . ~ stnontms I ! PER PRIMERA VEGADA EN CATALÀ r t tt a Obra ac01-dada al DICCIONARI GENERAL DE LA LLENGUA CATALANA de Pompeu Fabra Ompliu el buWeU adjunt iambelfasciclenúm 1. d'obsequi. us ser.,¡ tramesa informació pera subscriure· us· hi - 1-fascicle setmanal 15 pessetes condicions cspcciuls desubscr ipció editorial ¡X>rtic via laictana,.-:.2 IJ:l.r elon.1(1n) (que aquests últims anys s'han de repetir dues vegades), Joventuts Musicals ha encarregat obres simfòniques especialment pensades per a aquestes audicions: •Viatge a la lluna• (música de X. Montsalvatge I text de J. M. Espinàs). ·Els crits de-l carrer• (música de M. Valls i text de S. Espriu). I ·El conte del Tsar Zaltan• (música i text de J. Soler). Actualment (aquest curs s'ha celebrat el Vllè Cicle) cada sessió ha de repetir-se de deu a dotze vegades; a Barcelona se celebren al Palau de la Música Catalana (amb un total d'uns deu mil infants cada sessió) i a alguna gran institució escolar. A més, també s'han celebrat, o se celebren, alguns d'aquests concerts (amb els mateixos programes I activitats) a moltes localitats catalanes: Badalona, Gi rona, Granollers, L'Hospitalet del Llobregat. Manresa, Mataró, Sabadell, Tarragona, Terrassa, Vilafranca del Penedès, Vic, etc. Algunes vegades també s'han realitzat exposicions dels dibuixos i treballs fruit dels exercicis proposats; també, s'han editat algunes de les cançons interpretades en les anomenades pràctiques de cant coHectiu. Com a dada positiva, cal tenir molt en compte la comprovació pràctica de la tasca realitzada; naturalment, es va començar amb molt poques escoles i paulatinament ha anat creixent el nombre d'assistents I, per tant, ha calgut repetir les sessions. Doncs bé, la tradició que això ha creat en les escoles que hi 30 [4481 assisteixen des dels primers anys (les escoles, i no els escolars que. naturalment, han anat canviant) fa que en l'actuali tat es noti perfectament (participació, Interès, atenció, etcètera) sl el •Públic• d'un dia determinat està constitult bàsicament o no per alumnes d'aquestes escoles que podrfem denominar peoneres. -- - - - - - - - I, per acabar. encara voldríem insistir sobre alguns punts ja tractats al llarg de la nostra ponència: - La nostra exposició només pot tenir algun valor en tant que presentació d'algunes de les experiències pràctiques realitzades aquests últims anys a Catalunya; no s'hi ha de veure res més. - Totes aquestes experiències tenen un caràcter eminentment d'iniciativa privada - La majoria dels principals responsables de totes aquestes experiències procedeixen més aviat del camp pedagògic i formatiu, que no dels ambients professionals musicals. Aquests ambients veuen aquestes experiències, generalment. amb molt bons ulls, però - també generalment- no hi participen activament. 1 ASOCIACION DE CULTURA MUSICAL CURSO 1969-70: Concierto núm. 534 Dia 23 de mayo: CONCIERTO POR LA COMPAÑIA OPERA DE CAMARA DE PRAGA Dia J. 0 de junio: CONCIERTO EXTRAORDINARIO DE CLAUSURA DEL CURSO 1969-70 La Junta Directíva de ASOCIACióN DE CULTURA MUSICAL se honra en ofrecer a sus afiliades el extraordinario recital de VICTORIA DE LOS ANGELES conmemorativo de su presentación en esta Entidad al piano: MIGUEL ZANETTI Detalles: Via Layetana, 113, 1.0 , 2." • Teléfono 232 43 32 ULLERES - MICROSCOPIS - PRISMATICS - APARELLS OPTICS cARLZEiss OPTICA JE.N.A ALEMANA Plaça Universitat, 11 BARCELONA Muntatge immediat d'ulleres graduades, omb els veritables vidres de lo VEB CARL ZEISS República Popular Alemanya ESTACIONS M ETEOROLÒGIQ UES - BRÚIXOLES • LLARGA VISTES [449] 31 FREDERIC MOMPOU En aquesta GU lA, dedicada o lo Pedagogia de lo Música ols infants, no hi mancaran opinions de personatges ben autori tzats i coneixedors de lo matèria. I amb motiu de la Ca ntata qlle expressament per o ser contada per veus d' infants, ens h o escri t FREDER IC MOMPOU I que serò estrenada el proper d1o 3 de maig o Granollers, amb motiu de lo IV Trobada de Corals Infan tils de Catalunya, l'he tornat o visitar o cosa seva. I l'he trobat, com qui diu amb les moletes o lo mò i o punt de marxo. - ¿Però tornarà aviat, o temps de ser present o l'estreno de lo seva cantata per nens o Granollers? -No ho sé pas ben segur: marxo el d1o 25 o Novo York, invi ta t pel di rector de l'Institu t de Cultura Hispànica que n'inauguro un de nou amb donacions de lo Vdo. d el Marq uès de Cuevos, casada després amb u n Rockefeller i de lo gran contant Lucrècia Bari. Aqu es t nou ins titu t té un Audi tòriu m que inauguraré jo amb un programo d'obres meves per o piano i d'altres per o piano i cant, amb Isabel Penogos com o con totnu. Confio, però, que se'n forà alguna gravació, com jo m'han di t que s'ho fet en trobades mfonltls anteriors o lo d'enguany i o1xi podré escoltar l'efecte sonor, jo que no sé pas Sl serà possible de veure-ho ... Tan t que m'ag radaria ... ! -Mai no havia fet cop obro per o infants? -No, mai. I ho he trobat molt difícil. Lo tessi tura en qu è es mou lo veu d' infant, és mol t limitada d' extensió; les possi bi litats que els menuts tenen per o interpretar difi cultats, també són un inconvenient, per o mi, que, com jo d ic, mai no havia fet res per o infants . I fms i tot em va costar de decid ir-me o prendre lo responsabilitat de lo seva composició. Però l'Oriol Martorell em va fer decidir i em va animar o mtentor-ho. Sóc home que necessi to molta tronqu iHitot d 'ambient i d'esper it per o compondre, no tenir presses. Aro tinc una temporada molt plena amb diferents feines que m'han encarregat. A tothom dic sempre que «presses, no»: quan s'acabi l'obro, estorà llesto, comprèn? No obsta nt això, lo Cantata per o infants, lo vaig enllestir més ràpidament d el que em pensava. Jo fo qui sap el temps que el Ministeri d' Informació i Turisme m'ho encarregat uno obro simfònica: jo es va fent, però o poc o pac, ja ho dic, sense presses. A més, el viatge d'oro, i unes gravacions per o lo Ròd ia Televisió francesa, que els darrers d ies de maig vmdron o fer o Barcelona, amb uns programes 32 [450] sobre mus1co meva i en els mateixos llocs on ho estat inspirada o creada, m'interrompen lo feina. -¿Penso reincidir en lo feina de compos1C1Ó de música per o infa11ts? Ens fo molta falto que els grans compositors s'mteressin per lo tosco d'educació musical dels nens, o l'escolo o fora d'ella, tant se vo l, però o lo f1, educació mus1col. - I tant! Només col que em vagin punxant perquè ho faci. Crec fermament en lo tosco d'educoc1ó musical que es fo actualment. Fon rodar el cop els esdeven1ments que ens envolten... Quina cnsi més terrible! Però col fer feina i esbrinar, dins de les dificultats del moment en què viv1m, on anem. No ve1g clor què passarà, però crec que lo nostra miss1ó i sobretot lo dels educadors, és submergir el¿ infants en aquest món ton meravellós que és lo Música. Crec que aquesta tasco pedagògica, no lo podrem pas veure de seguida. Però és ben notable, tanmateix, que fo uns dos cursos, que s'observo uno més gran afluènciò de jovent en els concerts. Ho ho notat, vostè? I què hi fo que duguin més o menys els cabells o les borbes llargues... ! El que és important és que hi són i que escolten, s'entusiasmen, aplaudeixen ... Dintre d'uns anys, n'estic segur, el nivell del públic afeccionat o lo Música, o lo bono Música, serò mol t més olt que no oro, i serò mercès o lo tosco pedagògica que es fo i que col que encaro sigui més àmplia. El t elèfon ens interromp, enmig de la converso. Al gú dema no deta lls del seu viatge o Novo York. Ens acomiadem fins aviat . Ja o lo porto, em di u penso t1u: - Ta nt de bo no fos veritat que ens hem de quedar a Nova York fins el dia 3. Si tot va com se m' ha d it en principi, el 30 jo tornaria o Barcelona. Llavors si que podria venir o Granollers i sentir lo quitxalla cantor ... ! Poc s'imag inen o Novo York com és d'important per o tots nosaltres, que ens deixin tornar abans d'hora Frederic Mompou, perquè escolti l'efecte que fo lo seva música per o mfonts, contada per més de dos mil contoires 1 A més, col insistir que els compositors trob1n moment per o dedicar ols nostres menuts, que tan t d'i nterès han mostrat, en saber que un compos itor català s'havia trencat el cap per t robar-los les melodies més adients o les seves petites veus. Desitgem molt d'èxit per Amèrica del Nord o Frederic Mompou i que retorni ben aviat amb nosaltres. L'orribodo que els petits i els grans li farem, ben segur, que li plourà ... M.• TERESA GIMtHEZ -r:. ~ -x... -J..-L.. I¡. 1""" .L ~ >ttiiA I ,-:::,..., ,,JW!/ } ).. _p.., ....... ,W_\:;,_T...., J ·..... r·~.._ ).. , ... .t lt ). ·- + l' ........ -" ~J)oot-- ~ .. I r--;--¡ r- r...Aw 't 'V"'J.. f?..¡ ..1NI- ...... ,¡..; _I__ \. .. 11. ... I ~I ---.¡ I I "T 11. I I I y I tBI PH2 !:, fH! êN!' r! WH!r. l:¡. {flf {) gu ... ~ · Q tv h t'l I· ~ 1 -1;:; 1 • 1 'J t , .t w. 0 lt If \I eBIê 21 ! a I t: SH! :-s I·R t. V §' 11 0 J 1 • I1 1 r , G E '1;1 lleproduçeló del mMUacrlt eutògraf de Frederic Mompou: IV Trobada de Corala Infantils e e., unlz ,· ¡ : I I I, I ¡ L'ocell daurat• , cantata escrita expressament per a w la [4511 33 Valors pedagògi cs extramusicaLs de les corals infantils Uno coral infantil no preté pas formar professionals de lo música. Però, abans que tot, ensenyo uno cosa molt important: que o lo vida és necessari saber contar; les persones que saben contar són diferents. I de cantor, més és fent música que un s'educo veritablement. I aquesta oportunitat lo té el nen formont port d'uno coral infantil. A les escoles es conto (no sempre, però). no es conto pas per o entretenir. Aro bé: no com passo amb tot, se n'ho d'aprendre. El cantor, lo música, és un llenguatge. Per aquest llenguatge també ens comuniquem amb és e l mateix contar o l'escolo que en uno coral els altres. Aquest llenguatge s'ho d'aprendre de petits, o fi que alhora sigui educat i esponta ni. ~s d'aquesta manera que hi haurà comunicació, expressió. Els antics jo ho sabien, això. Els grecs ensenyaven ols nens o cantor coHectivoment ; perquè deien (amb Plató) que «qui no sap pas tenir un lloc en un cor, no està veritablement educohl. Van donar, sempre, molta importànCia ol cant cerol. Lo música s'aprenia d'oïda, sense saber solfo. I va ser prec1soment - fixem-nos en això - quon lo cultura grega va anar de boixo, que lo música, tot i mantenint encaro certa importància, ja na es feia; ton sols s'escoltava, de1xodo en mons d'uns quants professiona ls. Bé ha n d'extstir els professionals; però no- 34 [4521 infantil. Encaro que siguin els mateixos pares els qui porten els nens o l'escolo 1 o lo coral, en aquest darrer cos, sempre hi ho un element més caneret de trio. S'ho escollit d'uno manera dtferent que l'escolo. Moltes corals mfont1ls hon nascut com uno filial d'uno corot d'adults, a bé s'ho creat ol s1 d'uno inst1tuc1ó. I els nens saben, d'uno manera o altra, que darrera lo seva coroleto hi ho alguna altra cosa. I això entronco molt directament amb lo vida. Tenen, així, molt o lo varo, l'adult que els ho de servir de model. D' a ltra bonda, hi ho el factor de l'educació social, d'educació en el collect1u I aquesta formoció en el coHectiu és, ovu1, més nccessòno que mai. El noi que assisteix en uno coral, s'enfronto omb grup d •ferent , moltes vegades, del dels seus companys d'escolo; o, almenys, lo situació és diferent. Doncs bé: aquest confrontoment amb un altre grup, o amb un grup posot en uno situoc•ó diferent, l'ajudo o enfrontar-se amb situacions noves. Molt sovint, les corals mfonti ls fon uno con- nots», com hom diu jocosament, però amb bonhomia), jo que és «per educació, per joia, per estímul propi» que es conto. toda públ.co. I de vegades hi ho trobades de moltes corals alhora. Però no és pas aquesta lo seva últtmo finalitat. No es tracto de contor per o fer uno exhibtció, stnó de lo forma- I així es compleix uno de les més oltes finalitats de les corals infantils: lo de saber aprendre, de debò, o saber utilitzar el temps lliure, l'oci creador. Perquè utilitzar el temps lliure no vol pas dir no fer res o fer uno cosa per distracció, sinó de fer uno activitat creadora fara de l'activitat normal del nen. Quan és ció musical • col-lectiva en ella mateixa. Aquí els valors s'inverteixen: hi ho molts o~oígs, ¡ els ossoigs, en ells mateixos, són el que omple el noi. nen, aquesta activitat normal serà l'escolo; i quan sigui home, serà uno activitat creadora fora del seu treball. I això, saber fer això, és Prenent les paraules d'un gran mestre (el recordat Artur Martorell), podríem dir que el que realment preté uno coral infantil és de «donar uno educació que benificiï l'ànima de l'mfant, amplmt-lo de lo joia inefable d'aquest indispensable per a sobreviure espiritualment. JORDI COTS, Director de l'Escolo Thou, Barcelona ort que és el més intensament senttt pel po- l NOVETAT S 11 D'AVUI SABREU 11 la coHecció que entusiasma els Infants com un conte I ensenya com un llibre científic. s.• sèrie: Text: A. Benet J e e I, e o ble... Tothom serveix per o cantor, no s'han de crear o ningú complexos d'inferioritat.» No ens preocupem dels qui no afinen (els «bori- D'ON SURT EL FIL IHus.: Glòria Carasusant D'ON SURT LA GOMA IHus.: Rita Culla e D'ON SURT EL PAPER IHus.: Carme Solé i Vendrell D'ON SURT EL SUCRE IHus.: Maria Dolors Cardona 1.' sèrie: Els ocells 2.' sèrie: Les plantes 3.' sèrie: Els elements 4.' sèrie: Història medieval Compreu-los a la vostra llibreria e IAI EDITORIAL TEIOE, s. A. Viladamat, 291 • Barcelona-15 (453] 35 ORFEO CATALA • • L'Agrupament Joan Llongueres ho orgomtzot lo trod1C1onol «ExpOsició del ll1bre català» que avui, dia de Sant Jordi, ho quedot inaugurada o l'estotge de l'Orfeó. En artística, serà l'audiciÓ d' El Pessebre, de Pou Casals a Montserrat. El d1o 15 de juliol serà uno fita important dintre de lo sèrie d'audicions que d' El Pessebre han es- l'acte de lo inauguració, lo «Secció de Nois», sota lo direccic? de J. López Esperbé ho interpretat unes escollides composicions. Les últimes novetats editorials, jun- que Pou Casals pensava es trenar o lo muntanya de Montserrat, serà, per fi, inter- tat donades arreu del món. Aquest oratori, pretat en el marc ideal. Aquesta audició, que serà donada o l'aire lliure - o les ploces del Monestir- promet ser memorable tament amb els títols més significatius de lo nostra bibliografia, seran o disposició en molts sentits. Dirigirà l'audició -en la qual intervindrà l'Orquestra Ciutat de Barcelona- Lluís M.• Millet. dels socis i amics de l'entitat durant diversos d1es. • Viu encaro el record de l'èxit inenarrable de les darreres audicions d' El Pessebre, de Pou Casals, donades al Palau de la Música, l'Orfeó serà altra vegada intèrpret d'oquesta importantíssima partitura catalana en una ocasió important i significativa. El dia 22 de maig, a la catedral de Toledo, serà donada uno audició de l'oratori de Pau Casals i Joan Alovedro, amb lo participació de destacodíssims solistes i lo Orquestro Nocional. Aquesta audició, inclosa dintre dels octes de la «li Decena de Música», serà d1rigido per Rafael Frühbeck de Burgos. • Un dels móxims esdeveniments del curs actual, pròdig en octes de transcendència 36 [454] • Del 17 a l 27 de juliol tindrà lloc el Creuer mediterrani que l'Orfeó Català, amb Ja collabaració d'òmnium Cultural i Amics de l'Alguer, i sota la direcc1ó tècnica de Wogons-Lits/Cook, realitzarà per terres de parlo catalana del mediterrani. Aquesta extraordinària ambaixada artíst1co tmdro una importància cap1tal. Són prev1stes -o més d'excursions diverses i vis1tes d'extenconcerts a Polmo de Mallorca (dues audicions o l'Auditòrium), Maó, J' Alguer i Càller (o l'amf1teotre romà). Aquesta conjunciÓ d'esforços per o difondre la nostra música constituirà uno sió cultural - destocadíssima efemèrides a J'h1storiol de l'Orfeó. ORQUESTA CIUDAD DE BARCELON A. El sóbodo dia 25 de abril por lo tarde, lo Orquesto Ciudad de Barcelona, boja lo direce~ón de su titular Antont Ros Morbò, octuoró en el Palau de lo Música. lntervendrón como solistes lo pianista Roso Soboter y lo soprano Angeles Chomorro. Figuren en programo obres de Dvorak (Don:z:os eslaves), Montsolvotge (Concierto breve) y Mahler ($infonia num. 4). El domingo dia 26 tendró lugor lo audición matinal de este cone~erto extroordinorio. El sóbodo dia 9 de moyo en sesión de tarde la Orquesta Ciudad de Barcelona daró uno audición extroordinario de música contemporónea. Baja la direcèión de Franco Gil y con la intervención como solista de la soprano Helga Pilarc:z:yk serón interpretades obres de Joaquim Hams (Presències, premio Ciudad de Barcelona, 1963), De Poblo (Iniciatives), Benguerel (Dtalogue orchestrale) y Schêinberg (Erwartung). • • • HOT CLUB DE BARCELONA. - Hot Club de Barcelona presentaré en el Palau una extraordinaria sesión de ja:z::z: el sóbado dío 25 por la noche, con la actuación de una de las mós grandes figures del blues negro: John Lee Hooker, con el cuorteto de Carey Bell. La figura de John Lee Hooker es la mós genuïna representación del «country blues»; sus discos se montienen permanentemente en el primer plano de la actualidad. La gtra europea que en estos mementos estó efectuondo, can actuaciones en los principales centres musicales del continente, es uno continuo sucesión de éxitos que se verón ratificades - sin dudo alguna- en su recital en el Palau de lo Música. ORFEó LAUDATE. - En celebroción de lo Festividod de lo More de Déu de Montserrat, e l Orfeó Laudate, befo la dirección de Angel Colomer y del Romero, actuaré el dío 27 de abril por lo noche. Junta a un escogido recital de canciones cotalanos, música caral-instrumental, se daró la primera audición del cuento de Grimm ctEI músic meravellós». lntervendrón, ademós del Orfeó Laudate, els «Patufets i Timba- 38 [456) fers» con la colaboractón de los «Pettts cantaires del caliegt Sagrat Cor de Jesús» y cc Coral del collegi Cardenal Sp inola»; lo soprano Cecilia Fandevila, y lo pianista Montserrat Saler de Colomer. Lo persistente labor pedag6gica del maestro Angel Colomer y del Ramera - uno de los mós avan:z:ados introductores del movimiento musical infantil entre nosotros- cuyo eftcacia y volide:z: vlene acreditada por su in. tenslsima dedicación, tendrón una nuevo demostroción pública en esta oudición extraordinoria. • • PATRONATO PRO MÚSICA. -El dia 29 de abril, Patranoto Pro Música presentoró una artista auténticomente excepcional: lo pianista Rosalyn Tureck, en un programo Bach: audición integral de los cVoriociones Goldberg». Rosalyn Tureck es uno de las mós reputades ftguros mundiales especialistes en Bach; los ciclos de audictones consagrades a este compositor constituyen verdaderes acontecimientos ortisticos. Lo crítica mundial, con rara unonimidod, ho enjuiciodo sus versiones de Bach como modélicos y únicas. El recital de Rosolyn Tureck -que ya en e l año 1967 octu6 en nuestra sala de conciertos- seró uno de los mementos m6s brillontes de lo actual temporada musical del Patronoto Pro Música. FòRUM MUSICAL. - Fòrum Musical conmemoraré solemnemente el 11 Centenono de Beethoven, con unos extraordinorios oudiciones de cómaro a carga del prestigiosa Melos Quartett-Stuttgort, que interpretaré lo integral de los «Cuortetos» de Beethoven. Los conciertos se celebrorón en el morco evocador del Monestir de Pedralbes, los díos 1 1, 13, 15, 19, 20 y 22 de moyo o los 8 de la tarde. Con absoluta certezo, estos audiciones de Fòrum Musical constituirón una de los mós vo liosas oportoc•o· nes a l año Beethoven. El dia 14 de mayo, tendró Jugar lo clousu ra de la temporada de conciertos de Fòrum Musical, con la actuoción del vtolintS· ta Gonçal Comelles que interpretaré sonotos de J. S. Bach. PALAU DE LA MÚSIC A CATAL ANA Dilluns, dia 27 d'abril de 1970, a les 9.30 del vespre FESTIVITAT DE LA MA~E DE DÉU DE MONTSERRAT ,_ y ' la RECITAl DE CANÇONS CAT ALANES ,_ta J- js ·to :¡_ ,_ MÚSIC A CORAL -INSTR UMEN TAL PER ALS INFANTS I LA JOVENTUT /0 1(- !9 rò lo 10 PRIMERA AUDICIÓ DEL CONTE DE GRIMM EL MÚSIC MERAVELLÓS :l- ~e ees ~n _o 10 o- u- en de Iol 'ro n- rio u- ORFEÓ LAUDATE PATUFETS I TIMBALERS amb la col·labo ració de PETITS CANTAIRES DEL COL·LEGI DEL SGT. COR DE JESÚS (c. Casp) CORAL DEL COL·LEGI CARDENAL SPINOLA, CONJUNT INSTRUMENTAL, SOLISTES, PIANO I ORGUE ISO ltÓ o- ¡r- los o , soprano solista CECILIA FOND EVILA !O, lS- o- piano i orgue: MONTSERRAT SOLER DE COLOMER direcció: ANGEL COLOMER I DEL ROMERO [457) 39 AMICS DELS CLÀSSICS.- En el Auditori a de lo Biblioteca Central lo Orquesto de Cómoro Amics dels Clàssics. boja lo dirección de Joan Palet Ibers dao uno selecta oudación integrada por obres de Telemonn, Ho!s t 1 Lluís Albert. El concicrto finol12:ó con lo interpretocaón de la «Missa Brevis» de W. A. Mozart. Los solistes vocoles fu eron Gertrudis Puig, soprano; M. 6 Dolors Agell, controlto; Tsutomu Ohishi, tenor, y August Dolet, bo¡o; el Orfeó Borcelonés, que dirage Lluís Molins tuvo o su carga lo porte coral de dlcho obro. 8 TERRASSA. - En el Auditori Ròdao ~erres­ so se celebró un extroordinorao co,cierto coral o carga del caro infantil «L'Espinguet», de Vilafranca del Penedès, i del «Cor Infantil» de lo Coral de Ràdio Terrassa. Con un extensa programo constituïda en su moyor porte por conciones populores de diversos paises, los pequeños cantores evadencioron el extroordinorio impulso del movimiento coral infan til en nuestro región. • ORFEÓ DE SABADELL. - Orgonizodo y patrocinada por lo «Delegació dels Serveis de Cul turo de l' Ajun toment», el Orfeó de Sabadell -boja lo dirección de Adolf Cobonédio sendes conciertos corales en los porroquics de Sant Oleguer i Sant Salvador, de Sabadell. Ho sida ocogido con gran interés esta aniciotivo de celebrar selectes oudiciones en diversos centres de lo ciudad; este propósito difusor es digno de toda olaento y encomio. • • VIC. - Juventudes Musicoles presentó un severa «Concert de Setmana Santa» en lo iglesio de Sant Domènec o carga de lo Coral Conagó, boja lo dirección de Enriqueta Anglodo. lntervinieron como solistes vocoles Montserrat Suñer, M.• Teresa Solo, Albert Arumí, Francesc Coñellos y Manuel Morsó; Angelino Puigdel lívol, órgono, y Guillem Serro, violoncelo. El prog ramo estaba in tegrada por obres de Brudieu, Victona, C. Moroles, Schütz, Telemonn, J. S. 40 [458 1 Bach, P. Antoni Soler, Norcas Cosanoves y Joaquim Hams. El éxito mós absoluta ocompoñó esta extroord inorio oudacaón 'li LL EIDA. - En el Canemo Fémano. lo Coral Sicaris ofreca6 un «Concert de Músaco So. era» el dia de Viernes Santa. Bajo lo dareccaón de Antoni Virgila, lo Coral Sacon~ anterpretó en lo primera porte de la audacaón daversos corales de lo «Passaó sego~ Sant More», «Passió segons Sant Mateu• 1 «Passió segons Sant Joan», de J. S. Bach. Tros lo octuoción en lo segundo porte de lo «Coral Infantil Sicaris» daragado por Roso M. • Pujol, finolazó el concaerto con la interpretoción de daversos obres de Bach, en arregles de jazz. 11 OLOT. - Patroci nada por Juventudes Mu. sicoles y Asocaoción de Músoco, se celebró en el Teatre Principal un extroordmono concaerto o carga de lo «Orquesto Filarmónico Juvenil de Alemonio del Sur», dirigi. do por Enrich Reustlen. Faguroron en plO· gromo <cVoriociones sobre un temo de Pogonini», de Blocher, «Concierto en lo menor op. 54», de R. Schumann y eSm. fonia núm. 5», de Beethoven. 1\1 ASOC IACi óN DE CULTURA MUSICAL. Lo octuoción paro lo Cultural de lo Orquesta de Cómoro Leos Jonocek ha con• tituido uno de los mós destacades jo ones de l actual curso. Esta importontísimo formoción de cómoro estó efectuondo uno tournée que reviste corocteres de excepcaón. Después de su presentocaón el posodo dia 18 en el Teotro Real de Ma• ho presentada en Albacete, Aliconte, Cartagena, Mu rc io y Valladolid¡ el dia 16 - boja los ouspicios de lo Dotoc1on de Arte Costellblanc - octuó en el Teotro Principal de Zorogozo. Tros su actuoc1ón en el Palau de lo Música Catalana el poso· do dia 20, lo Orquesto de Cómara Leos Jonocek lo ho hecho en Volencio, Reus Y Tarragona. Antes de su reç¡reso o Progo, rendiré visito o Conorias y Salamanca. forum'"'1 mUSICctJ Commemoració del 11 Centenari del naixement de L. V. Beethoven AUDICIÓ INTEGRAL DELS QUARTETS DE BEETHOVEN a càrrec del MELOS QUARTEll de STUTTGART WILHELM MELCHER, primer violí GERHARD VOSS, segon violí HERMANN VOSS, viola PETER BUCK, violoncel Sis concerts Dies 11, 13, 15, 19, 20 i 22 de maig de 1970, a les 8 del vespre MONESTIR DE PEDRALBES 42 (460) 1\tl an u el \ ·all~ i\1úsica lo disc re La La m ú sitr1 Pis músics i L'anècdota EDITORIAL PÒRTIC Via Laietana, 82 BARCELONA (10¡ CASA FUNDADA EN 1850 Representonte exclusiva de pianos STEINWEG- ZEND ER Otras marcas re come nda dos: STEINWAY SONS, BECHSTEIN, SCHIMMEL, YAMAHA, etc., etc. BUENSUCESO , 5 TELEFONO 221 40 32 BARCELONA [461) 43 BANCA CATALANA Voluntad de renovaclón y servi clo. o FI fe A C( ot , I ~~ BARCELONA Pasco d~ Gracia, 84 Oftctno Central: Agencia Cran VIa: Avda J Antonlo. 615 San Medm. 2 Agencia Santa. ::JUCURSALES F.N: Alvaret de Castro, S C.ERONA Avda. Gcnerallstmo, 27 MASNOU MOLLERUSA Ferrer y Busquets, 31 San Esteban. 19 OLOT Avda. Ceneralislmo. 43 PALAMOS /bd,,, C•udil'o. ~2 PREMIA 1ARRACONA Avda C~nera:111m0 162 Avdo Generallstmo, 31 TORTOSA 1 Pluro de Eapa~a. 23 LERIOA f AGENCIA Urbana Avda. Grel Mola, 8 ,; hi V( FLOTOW: Mortho. Annelicse Rothenberger, soprono. Brigit te Fossboendcr, mes:ro-soprono. Nicoloi Gcddo, tenor. Hermonn Prey, barítona. Dicter Weller, barítona. Hans Georg Knoblich, bojo. Caros y Orquesto de lo Ópero de Munich. Director: Ro bert Hegcr. EMI Stereo SAN 246/48 L. He oquí lo primera groboción integral estereofónico de lo célebre ópero de Flotow, Mortho. Seguromente no existe en el cotólogo espoñol otro versión, por lo que hemos tenido un especial interés en reseñor lo oporición de uno groboción que podemos considerar excepcional. IYo onteriormente existia lo integral en itoIrona de Molinori Prodelli.) Ahoro, pues, contomos con uno magnífica verSJón ( 1969) que debemos primordiolmente o lo Ópero de Munich, o Robert Heger, uno de los músicos mós conscientes del panorama musical olemón, sin olvidor el magnifico reporto en los popeles protogonistos, confiades o voces de gran relieve. Gtocios o estos factores, puromente musicoles, o muchos outénticos oficionodos o lo ópero les seró grato .oir uno versión definitiva de Mortho, opera comrco del romanticisme olemón gracies o lo cuol, de vez en cuondo, el nombre de flotow oporece en los corteleros de los grondes teotros musicoles. Aprovechondo lo últ ima caro de estos tres discos se mcluye - con gran ocierto - un recital operística de Anneliese Rothenberger. Lo extr()()(dinorio soprano, protagonista de Martha, hoce un verdadera olorde de su extroordinorio voz Y exqursi to musicolidod en escogidos fragmentes de Don GioYanni, Der Freischüt:r, Carrnen Y Rusalko. ; . BRAHMS: Trios núm 1 y 3 (op. 8 y 101 ) pa ra piano, Yiolín y Yioloncelo. Julius Katche n, pia no. Josef Suk, Yiolín, y Janos Storke r, Yioloncelo. DE CCA Sterea SXL 6387. En extroordinorio contraste con lo groboción de Mart ha, recomendomos osimismo muy encorecidomente la oudición de un disco ton dispar, pera de idéntico interés. Se trota de dos trios (de los tres que escribiero Brohms, mós un esbozo póstumo) para piano, violin y violencelo. Música de un gran romant icisme, concisa, con tenido, outéntico filigrano que resume con ex troordinorio precisión e l concepte del gran música olemón por la música de cómoro. Elisobeth von Herzogenberg, en uno carta enviada o Brohms en 1887 o los pocos díos de hober recibido uno copia manuscrita por porte del compositor, hocío uno de los elogi os mós justos y certeros del trio en do menor, op. 101: «Obres ton completes en todos los aspectes, ton opasionodas y calmades, ton grondes y ol propia tiempo ton encantadores, ton tersos y elocuentes, son muy rares, ciertomente ... >> Y oñodio que el trio era uno descripción de lo personolidod del propro Brohms superror o cuolquier fotografio. DECCA tuvo el verdadera ocierto de grobor estos dos extroordtnarios muestras de lo música de cómaro de Brohms, que ahoro por fortuna ho incorporada ol cotólogo español. Doble acierto fue el de confiar la int erpretoción a tres destacades virtuosos de su instrumento: a l pianista norteomericono Julius Kotchen (que falleció premoturomente en lo cúspide de su orte interpretofivo el posada oño), al cuol DECCA hobía controtodo yo paro lo groboci6n de los obres completes paro piano de Brohms; ol gran violinrsto Josef Suk y ol extroordi norio violoncelisto Storker. Formen un trfo ideal, de gran tallo. - A. S. [463] 45 guia ~~~a~~~~ ile conciertos · · · · FEC HA AB RI L 23 jueves 22.30 h. LOCAL Polou 25 sóbodo 19.30 h. Polou 25 sóbado 22.45 h. 26 dom ingo 11 h . Polou 27 lune~ 21.30 h. Polo u 29 m•ércoles 22.30 h. MAYO 5 mortes 19.30 h. Polou Polo u Solón de Ciento 6 miércoles 22.30 h. 7 jueves 22 30 h. Polo u 9 sóbodo 19 .30 h Pa lau 11 lunes 20 h. 12 mortes 19.30 h. 13 m1ércoles 20 h. 14 jueves 19.30 h. Monasterio Pedralbes Palau Polou Monosterio Pedralbes Salón de Ciento CONCI ERTO Concert de Sant Jordi de lo Cora l Sant Jordi. D1r.: Oriol Martorell. Madrigals Renaixentistes. l ' Un icorn, lo Gorgono i el Monticor, Menott i. (Fòrum Musical.) Orquesto Ciudad de Barcelona. D1r.: Antoni Ros-Marbà. Rosa Sobot er, piano. Angeles Chomorro, soprano. Obros de DYorak, MontsaiYotgc, Mahler. (Potronoto Orquesto Ciudad de Barcelona.) J oh n l ce Hooker, con el Cuorteto dc Corey Bell. ( Hot Club dP Barcelona.) Orqucsto Ciudad de Barcelona. D1r.: Antoni Ros - Ma rbà. Rasa Soboter, piano. Angclcs Chomorro, soprano. Cone~er to mat.nol. Repetición de l programo ant erior. (Potronoto Orquesto Ciudad de Barcelona.) Orfeó Loudote. Dir.: Angel Colomer del Romero. Cecília Fondevilo, soprano. Montserrat Sole r de Colomer, órgono. Música coral e instrumental. «El músic meravellós» ( 1.• oud•ción), Colomer. Roso lyn Tureck, piano. Voriociones Goldberg, J. S. Bach. (Potrouoto Pro Música de Barcelona. ) Camero to Instrum ental de Barcelona. Dir.: lluís Millet. Obros de ViYa ldi, Haend el, Bach, Mosort. (Jornades Musicoles Univers•tonos. Barcelona 1970). Presentación de lo Orquesto de Porís. D ~r .: George Prêtre. Obres de Ma lher, Fouré, RoYel. ( Po trono to Pro Música de Barcelona.) Orquesta de Pa rís. Dir.: Serge Baudo. Alexis Weisse nberg, piano. Obres de RaYel, Tchoikowski, Messiacn y Debussy. ( Potronato Pro Música de Barcelona.) Orqucsto Ciudad de Barcelona. Dir.: Franca Gil. Helga Pilaruyk, soprano. Obres d e Hams, De Poblo, Bcngucrcl, Schê:i nberg. (Paironoto Orques to Ciudad de Barcelona . ) Me los Qua rtett Stuttgort. Cuor tetos de Beethoven l núms 1, 15, 9) . ( Fòrum Musical. ) Coleg10 olemón Son Alberto Magna. Cormino Burano, de Cori Orff. Dir.: Alois Auer. Mel os Quortett Stuttgort. Cuortetos de Beeth oYen ( núms. 2, 11 , I 2) . ( Fòrum Musical ) . Trio Hocndcl. Obres de Corelli, Haendel, Bach, Cen elló, Martinu. (Jornades Musico les Umversi torios. Ba rcelona 1970. ) MUSIC A L Temporada 1969/1970. - 23 de obrit de 1970. - Núms. 18/19. Edición extroordinor io de 15.000 ejemplores. Ed•todo por «Palau d e lo Música Cata lana» - Departomento d e Pu blicidod. G U fA NOTA IMPORT ANTE: Lo redocc•ón de GU IA MUSICAL publicoró en esta sece~ón lo not1cio de todos los conciertos que se celebren en Barcelona Rogomos o los orgonozodores el envio de prog rames y cuontos not•cios creon .nter~on tes paro su inserción en estos pòg.nos 46 (4641 APARTAMENTS URBANITZACIONS SOLARS CASES DE RENDA INVERSIONS PISOS VENDA I LLOGUER LOCALS ADMINISTRACIÓ DE FINQUES la informació que sol·liciteu serà avalada per lexperiència de ORGANITZACIÓ IMMOBILIÀRIA Avda. Prfncep d'Astúries, 54 Telèfon 217 29 00 Barcelona-12 AMB AQUEST GEST... m1ilons d'homes de tot el món comencen cada dia llur jornada. Un massatge fort I baronlvol de FLOID després d'afaltar·vos us evitar/I tota Irritació cutània 1prepararà la vostra pell per a l'afaitada de l'endemà. Amb l'ús habitual de FLOIO AFTER-SHAVE l'home d'avui reprèn la lluita d1èrle, optimista 1ben dispost. Uaeu, també, Aigua de Colon1a FLOID. Freac:a, baronívola ... excltanL ...................... tiapóelto leqal b. 30.577-1967 .HAUCJ.ON OEN111'1C.l4 S. J...,. ..., . _, ....,,_ qróftcas marina , e. a. - p .• carloa I, 149 - barcel011D-II