L'afecció musical en xifres Enquesta musical Orfeó Català: notícies Reposició al Palau d'una de les pintures modernistes Los conciertos: Cor Madrigal, Amics dels clàssics, Cine musical Noticias y comentarios: Secretariat d'Orfeons de Catalunya Concursos y festivales: Paris Vida musical: Frankfurt, Lisboa Discos: Verdi, Beethoven Guia de conciertos
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
VI5TA " es ALTA FIDELITAT ,--- L'AFECCIÓ MUSICAL EN XIFRES Fo u no mico més d'un any, des d'aquestes mateixes pàgines, en un escrit titulot «El pols musical dc la ciutat» (I) alhora que anunciàvem la rea libació d'una enquesto per tol de polsar el batec musical del país, aventuràrem un diagnòstic, basat només en l'ull clínic de qui ha seguit contínuament i de prop, les diverses branques de lo nostra activitat musical i les seves fonamentals osciHacions. La recent traducció en xifres de les dades contingudes en les respostes individuals de l'enquesta ha co11firmot quasi totalment les nostres intuïcions. L'objectivo «mentalitat» ordenadora d'una I.B.M. és uno cloro rodiog!afio de la nostra societat musical al besllum del clixé dc la qual descobrim unes veritats que en determinades propostes denuncien una aparent temptativa coHectivo dc falsejar la radical realitat del nostra microcosmos concertístic. Així, per exemple, hem afirmat repetidament -en el pla de les oHudides intuïcions- que les fonamentals motivacions d'atracció concertística eren precisament el nom o prestigi d'un intèrpret, i no la matèria del concert, o sigui música; i en Ics respostes tabulades per l'ordenador electrònic en l'esmentada matèria (epígraf li) els percentatges obtinguts (S I, I % interès pel programo, 28,7 % prestigi dels intèrprets, altres percentatges, motius diversos) contradiuen obertament el nostre dictamen intuïtiu. Però les contestacions obtingudes en l'epígraf 29 (els cinc concerts més importants de la temporada 1968-69) semblen donar lo raó - a desgrat dc lo cito dels noms de Bach i de Wagner- ol nostre pressentiment. S'han recordat i han assenyalat les orquestres o els intèrprets, Les referències a la música són pràcticament nuHes. Pel que fo referència ols compositors preferits (núm. 18) la resposta que ens dóna l'enquesta és evidentment significativa. El nostre públic es desentén de lo problemàtica creadora d'avui i els «tres grans» de la música clàssica ( Beethoven, Bach i Moxart ) continuen amb el ceptre de la programació del concert. ts el públic qui falla? O són els compositors d'avui? O, finalment, és que no hem entès encaro que lo institució concertística no és vàlida per a regular lo relació entre lo .nova música i el públic? En aquest mirall de lo nostra societat (contemplada sota l'angle musical) que és el resultat de l'enquesta, queden clares les deficiències o, més ben dit, l'absència d'interès del poder públic pel conreu de lo música i per lo formació d'uno consciència cultural referida o l'ort del so. Som un poble d'autodidactes, lo qual cosa vol dir que ens manca un corrent conalitsador que transformi la disperso vocació musical de lo nostra gent, en quelcom dotat de sentit, capaç d'atorgar uno consciència cultural ols nostres coneixements de música. Per o l'enquesto que oro comentem, foren repartits 30.000 exemplars. Les contestes es reduïren o 1.598, xifro que. ens diuen els experts respon ols percentatges normals. Personalment, estimo que l'absentisme que aquest percentatge representa és també una dodo, no comptobilitxodo. L'anomenarem indiferència? Tenim davant nostre, l'espill que sense partidismes optimistes ni vaticinis pessimistes ens mostro tol com som, que amb escosses deformacions, ens dóna lo imatge realista (goso qualificar-lo de crua) del que pesem musicalment. Lo prova ós duro, però valia lo pena de passar-la. MANUEL VALLS (1) Núm. 3-4 de la Guia Muslc:.l del cura 1969-1970. [ 1231 3 enquesta musical la diversitat de factors que concorren al desenvolupament de la nostra vida musical, la diferent Importància d'aquells mateixos factors en ordre a la seva realització, la canviant resposta del públic a les més variades soHicitacions de concerts i recitals, mogueren GUIA MUSICAl a realit· zar una enquesta l'objectiu de la qual era de conèixer la nostra realitat en aquesta branca de la cultura. Hom procurà d'incloure al temari de l 'enquesta totes aquelles qüestions que, d'una o altra manera, incideixen sobre la problemàtica musical. Ateses les nostres circumstàncies, les vint-i-nou preguntes preparades afectaven els diversos factors susceptibles d'aportar una visió objectiva i realista de la nostra situació. Durant un temps prudencial l'enquesta fou distribuïda als assistents als actes celebrats al Palau de ta Música Catalana i a d'altres sales de concert. I, a fi que arribés a tots els am· bients i perquè els resultats reflectissin l'opinió de tots els qui s'interessen per la música, va ser enviada als socis de diverses entitats (òmnium Cultural, Orfeó Català, Associació de Cultu· ra Musical, Joventuts Musicals ... ) i distribuïda també als subscriptors de l'Antologia Histò· rica de la Música Catalana, als cantaires integrats als orfeons de Catalunya, a centres do· cents, a diverses entitats culturals; Igualment, arribà a mans de nuclis representatius del món del treball i de la Universitat, etc. Pot ben dir-se, doncs, que als diversos estaments de la nostra societat -en els seus corresponents nivells- ha estat soHicltada la seva opinió sobre el fenomen musical. GUIA MUSICAl, en transcriure ara els resultats obtinguts mitjançant els serveis d'un equip electrònic, - i precedits cada un d'ells per la pregunta tal com era formulada en l'enquesta -, agraeix vivament la coHaboració de tots. 1 ten el 5,32 % sobre el tiratge i distri· bució total de l'enquesta (30.000 exem· plars). L'lndex, doncs, és baix bé que no difereixi sensiblement del resultat d'altres consultes de tipus cultural. Edat home dona Menys de 20 anys De 20 a 35 anys Do 35 o 50 anys Més de 50 anys Respostes: 1.598. Distribució: 36,9 % De 20 a 35 anys. 24 % De 35 a 50 anys. 20,7 % Menys de 20 anys. 18,5 % Més de 50 anys. Aquestes 1.598 respostes 1 (63,39 % sexe masculí, 36,60 % sexe femen!) represen(I) 4 [124) la diferenciació entre respostes I respostes ta· bulades dels epígrafs que segueixen, respon a la possibilitat d'una única o do diverses op· clons a les preguntes de l'enquesta. 2 Estudis realitzats Cultura general (batxillerat, Idiomes, etc.) Universitat o Escola Tècnica O1 O2 Respostes: 1.458. Distribució: 51 ,37 % Cultura general. 48,62 % Estudis universitaris o tècnics. L'equilibri d'aquestes xifres (atesa la rea· litat del país) indica que la majoria dels assistents al Palau de la Música Catalana pertanyen bàsicament -malgrat la xifra inferior- al grup dels qui posseel· xen estudis universitaris o tècnics. 3 Coneixements musicals { tipus amateur tipus superior O1 O2 tipus professional O Quant a la flauta, possiblement no és aliè a la xifra obtinguda l'auge del conreu de la •flauta dolça• entre l'element docent o discent i l'excursionista. Amb les excepcions apuntades, l'ordre de preferències sembla lògic i normal ateses les nostres circumstàncies. 3 Respostes: 1.490. Distribució: 80,6 % Tipus amateur. 15 % Tipus superior. 4.4 % Tipus professional. 5 La baixíssima xifra absoluta dels professionals que han contestat (65) - i hem d'entendre com a tals els professors d'orquestra, els catedràtics i professors dels conservatoris i escoles de música, els intèrprets i els solistes- sembla afirmar la general impressió d'•abstencionisme• d'aquest estament en qüestions que els afecten directament. 4 Toca algun instrument? { sf no 0 O O1 O2 quin? A desgrat que l'Enquesta fou tramesa als cantaires integrats al Secretariat dels Orfeons de Catalunya (hom pot calcular 2.500), l'índex de respostes rebudes ha estat molt baix. Cal tenir present la gran proporció de cantaires residents a comarques per als quals algunes de les preguntes podien resultar desplaçades; alxf I tot, hom ha de lamentar l'escassa participació obtinguda que contrasta -d'altra bandaamb la puixança I vitalitat de la majoria d'agrupacions corals. Distribució: 59,6 % No. 40,4 % Si. Cal constatar el fet de trobar la guitarra i la flauta per sobre d'instruments com el violf I el violoncel, considerats fins ara com a exponents de la música clàssica. Pel que afecta a la guitarra, és presumible d'interpretar el percentatge que li correspon com a Integrat per gran majoria (62 persones de menys de 20 anys) dels qui usen aquest Instrument com a suport harmònic d'interpretacions vocals. no Distribució: 87,6 % No. 12,3 % Sf. Respostes tabulades: 1.575. Distribució: 57,14 % Piano. 16,95 % Guitarra. 8,63 % Flauta. 5,65 % Violí 2,66 % Violoncel. 1,88 % Orgue. 0,78 % Clarinet. 0,31 % Oboè. 5,88 % Altres instruments. { Respostes tabulades: 1.423. 1 quin? 2 Respostes afirmatives: 637. sl Canta en algun cor? 6 Professió Estudiant Empleat administratiu Obrer qualificat o manual Professió liberal Tècnic Executiu [empresari, gerent, etc.) R~spostes: Ol 02 03 04 os os 1.516. Distribució: 29 % Estudiant. 24,7 % Professió liberal. 20,5 % Empleat administratiu. 12,2 % Executiu. 11,5 % Tècnic. 2,2 % Obrer. Aquests resultats poden ésser enquadrats dintre la dinàmica general de la nostra so[ 125) 5 cietat ; els estaments mitjans (professió liberal, administratius) són els principals interessats en el fenomen musical. A mesura que augmenta la posició personal (executius, tècnics) decreix l'fndex. Dos extrems reveladors: la baixlsslma proporció d'obrers, prou demostrativa en ella mateixa, i l 'esperançador interès que demost ren els estudiants. Aquests dos punts haurien de preocupar els nostres organismes oficials, els organitzadors i empresaris, les entitats musicals, per a esmenar una anormalitat massa visible i estimular una disposició prou remarcable de la joventut. 7 ts soci, abonat o -habitualment acti vitats de segueix l es Associac ió de Cultura Musi cal 001 02 Club 49 Conjunt Català de Música Contemporània 03 Festival Internacional de Música 04 Festival Internacional de Jan os Fòrum Musical os Hot Club 07 Joventuts Musicals Orquestra Ciutat de Barcelona 009 Patronat Pro Música 10 lordes Musicales 11 Entitat cora I: (. .........................................) 12 Instituts estrangers: (......... .....................) 13 o o o o o o ooa o o o o Respostes tabulades: 2.898. Distribució: 17,38 % Festival Internacional de Música. 17,08 % Joventuts Musicals. 16,56 % Orquestra Ciutat de Barcelona. 11,38 % Patronat Pro Música. 10,49 Ofo Entitats corals. 9.45 % Associació de Cultura Musi· cal. 6,14 % Fòrum Musical. 5,96 % Festival Internacional de Jazz. 3,34 % Instituts estrangers. 2,48 % Conjunt Català de Música Contemporània. 1,58 % Club 49. 1,1 O Ofo Tardes Musicales. 0,96 °-'o Hot Club. les preferències generals semblen anar devers aquelles act ivitats que són presen6 [126] t ades amb una programació general; I és significativa a aquest respect e la situació del Festival de Música de Barcelona en l'escala estimativa. La quasi Identitat dels percentatges del Festival Internacional de Música I de Joventuts Musicals és indicati va de la identificació, als ulls del públic, del Festl· val amb els seus organitzadors. En general, no es dóna un excessiu desnl· vellament en les preferències del nostre públic per les distintes entitats que es dediquen al cultiu de la música i a l'orga· ' nització de concerts. l'equilibri es manté en unes discretes proporcions d'acord amb la comesa i els objectius de les respectives entitats. Sí. en canvi, existeix una notabilrssima diferència en l'interès del públic per les diverses agrupacions corals: Respostes referides a aquest apartat: 304. Distribució: Orfeó Català. Coral Sant Jordi. Cor Madrigal. Orfeó Gracienc, Orfeó Manresà, Coral Cantiga. 1.31 % Orfeó Enric Morera. 0,98 % Capella Clàssica Polifònica, Coral del C.E.C., Orfeó Reusenc, Orfeó Atlàntida. 67,76 5,26 3,61 1,64 % % % % l segueixen amb percentatges Inferiors. ) moltes altres agrupacions. La tasca Important que realitzen els lns· tituts estrangers és reflectida en aquestes xifres: Respostes tabulades: 97. Distribució: 39,17 % Institut Alemany. 29,89 % Institut Francès. 13,40 % Institut Nord-Americà. 10,30 % Institut Italià. 7,21 % Institut Britànic. La coHaboracló d'aquests Instituts en el desenrotllament de la vida musical de la nostra ciutat, se'ns revela com a ex· traordinàriament positiva i eficaç (vegeu pregunta n.• 24). s 6 8 Respostes tabulades: 1.275. la seva afició musical ha estat Iniciada per Distribució: 55,9 % Un al mes. 22,7 % Tres al mes. 14.4 % Els de l'entitat a la qual és associat. 7,9 % Cinc aJ mes. n ~I !e a :i· Escola Amblant familiar Amics I entitats diverses Rlldlo Televisió Iniciativa prbpla la gran majoria dels qui només assisteixen a un concert al mes és afectada (i ens ho confirma l'aclaparadora opinió sobre els preus dels concerts -vegeu pregunta 14 -) per uns condicionaments econòmics. Una societat en la qual la mú· sica, lluny d'obtenir una adequada protecció oficial, viu amb una desorbitada precarietat de mitjans, vorejant constantment els riscs de quantiosos dèficits (I obtenint uns mínims equilibris en els millors dels casos), no pot esperar una audiència massiva dels elements que la Integren. Ho demostra prou la relativa uniformitat d'aquest baix percentatge en el desglossament per ~ats de les respostes relatives als qui assisteixen a un concert al mes (55,9 %) . li· ·e ~s I a· ( :é ·d lS 18 er Respostes tabulades: 2.128. Distribució: 37,1 % Iniciativa pròpia. 30,8 % Ambient familiar. 15,7 % Amics I entitats diverses. 10,6 % Escola. 4,8 % Ràdio. 1 % Televisió. Falta al nostre pafs una bàsica educació musical Iniciada ja als primers anys de la infantesa; n'és prova el baix fndex dels qui confessen haver estat Iniciats per l'escola en l'estimació per la música; els esforços notables que d'uns anys ençà es vénen efectuant - audicions musi· cals per a escolars, corals Infantils, renovació pedagògica, cursets de cara a mes· tres, revaloració de les tècniques d'expressió estètica, etc.- són encara en curs de realització I, per tant, no és possible de valorar el resultat I Influència d'aquesta branca de la formació global. la iniciativa pròpia I l'ambient familiar han obrat de suplència d'aquesta manca d'educació musical escolar. A remarcar, la balxfssima proporció dels qui se senten deutors de les emissions de ràdio I televisió; els principals mitjans de difusió I de comunicació del nostre pafs viuen pràcticament marginats d'allò que hauria de ser una pol ítlca educativa coherent. 10 Homes: 9 % 27,5 % 14,7 % 12,7 % Menys de 20 anys. De 20 a 35 anys. De 35 a 50 anys. Més de 50 anys. Dones: 11 ,8 % 14,7 % 6,7 % 3,3 % Menys de 20 anys. De 20 a 35 anys. De 35 a 50 anys. Més de 50 anys. Assisteix als concerta Sol Amb familiars Amb amics Respostes: 1.474. seva 11111"ncla als concerta 6s aproKimadament da Distribució: 44,5 % Amb familiars. 31,1 % Amb amics. 24.4 % Sol. 1 al mes 3 al mes 5 al mes Els de l'entitat a la qual 6s associat Aquests resultats vénen completats pels percentatges que ens donen les diferents edats en els quals hom observa un progressiu creixement de l'assistència amb 9 la [ 127) 7 familiars a mesura que avança l'edat. Contràriament, la freqüentació dels con· certs amb amics decreix en una proporció semblant. 11 En anlatlr a un concert ho fa motivat per O t Interès pel programo Prestigi dels Intèrprets Reclam publicitari Esplai Motivacions socials 0 2 Respostes: 1.536. Distribució: 55,5 % sr. 44,6 % No. Quin altre no fóra el nostre ambient musical si comptava amb un major suport massiu d'aquests decisius mitjans de comunicació! 03 04 os 13 Considera encertat l'actual horari dels concerta? Respostes tabulades: 2.414. Sl No Distribució: 51,1 % Interès pel programa. 28,7 % Prestigi dels Intèrprets. 18 % Esplai. 1,6 % Motivacions socials. 0,5 % Reclam publicitari. Dies falnora La nota més destacada és - sens dubte- l'fndex balxfsslm que presenta el reclam publicitari. Hom diria (I ho confirma la unànime opinió respecte a les preguntes 14 i 23) que els organitzadors de concerts presten poca atenció a aquest capftol; o bé que continuen usant formes i procediments desfasats respecte a la formidable evolució de les tècniques de publicitat. A través de les diverses edats es manté un percentatge sensiblement equilibrat en els apartats d'•lnterès pel programa•, •prestigi dels intèrprets• I •esplai• , mentre que la proporció creix paraHelament a l'edat en el que afecta a les •moti· vacions socials•. La base principal, doncs, de la mobilització del públic recolza fermament en dos punts: la programació Interessant I la fama d'un virtuós, d'una batuta prestigiosa o d'una formació Important. Contràriament a la preferència demostrada aquf pel programa, altres respostes -vegeu núm. 29semblen Indicar un persistent Interès pel prestigi dels Intèrprets. En cas negatiu, Indiqui els horaris més adients Dissobto, tardo Dlumongo, mati Dlumengo, tarda Segueix habitualment les emlulona musicals de Rèdlo I Televisió? Sl No 8 [ 1281 Ot 0 2 22 h. t8 h. { 19 { {19 h. 20 h. 10 h. 11 h. 12 h. 18 h. h. 20 h. 02 Ot 02 03 04 01 02 03 0 1 02 0 3 01 02 03 Respostes: 1.451 . Distribució: 56,7 % No. 43,3 % Sí. Bé que no amb molta diferència, priva l'o· pinió que caldria revisar els horaris habi· tuals. En quina forma, ho veurem a con tinuacló: Horaris preferits en els dies feiners Respostes: 723. 12 l 19 h. 20 h. 21 h. Ot Distribució: 32 % 21 29,7 % 22 22,1 % 20 16,2 % 19 h. h. h. h. ROYALE AMBREE esencialmente ambi sex AGUA DE COLONIA fa111osa desde 1919 ~ ? Una nova visió del modernisme als Països Catalans - EnDC lRI - ClL C DL SERRADOR 12 làmines fotogràfiques a tot color mides del calendari: 49 x 34 cm. Demaneu-lo a les llibreries o bé a l'apartat 244 de Barcelona. El greu problema que suscita l'hora avançada en què actualment solen començar els concerts, demostra prou clarament el desig de canvi: d'acr aquest 32 % que advoca per les nou del vespre, hora que s'aproxima a la que és habitual a la generalitat d'altres països. No és tampoc negligible el considerable percentatge dels qui es decanten per les deu. Horari preferit els dissabtes tarda Respostes: 666. Distribució: 44,9 % 18 h. 32,7 % 19 h. 22,4 % 20 h. l'horari habitual (18.15, 18.30 h.) no difereix massa del que obté la primacia en la consulta verificada. Amb referència, doncs, a la situació actual, és manifest un desig de modificació en els horaris dels dies feiners. 14 Sl no va al Pelau amb mb freqQllncla és degut a Horari Preus de les localitats Manca de publicitat Desinterès pel fenomen musical Programació Els condicionaments socials que d'uns anys ençà s'han Imposat (èxode de fi de setmana, principalment) han produït un canvi radical en la celebració dels concerts el dissabte; rarament, una audició celebrada a la nit d'aquest dia obté una acollida massiva per part del públic. I la temptativa Iniciada per alguna entitat de donar els seus concerts a la tarda. sem· bla tenir una favorable acceptació reflectida en les xifres Indicades. Horari preferit el diumenge al matí Respostes: 660. Distribució: 74,2 % 11 h. 16,7 % 10 h. 9,1 % 12 h. l'horari actual continua essent el més adient, segons una ampla majoria. Horari preferit el diumenge a la tarda Respostes: 683. Distribució: 72,6 % 18 h. 21,4 % 19 h. 6 % 20 h. Reiterativa Manca de novetats Excés de novotats Poc lnterOe Desconeixença del Intèrprets os oa 07 oa os Respostes tabulades: 2.260. Distribució: 35,3 % Preus de les localitats. 21,2 % Horari. 10,6 % Manca de publicitat. 4,9 % Desinterès pel fenomen musi· cal. I, referit a la programació: 6,9 % Poc interès. 6,1 % Manca de novetats I Desconeixença dels Intèrprets. 5,3 % Programació reiterativa. 3,7 % Excés .de novetats. les respostes a aquesta pregunta confit· men I ratifiquen altres conclusions abans obtingudes: els concerts són cars per al nostre públic, els horaris no són els més adients, I la falta de publicitat contribueix encara a l'atonia general. Aquests motius bàsics pesen més que els adduïts per a la programació. I és que, abans que res, cal que el públic tingui fàcil accés a les manifestacions musi· cals; després, vindria l'autoseleccló segons els gustos i les preferències per· sona ls. D'aquests factors determinants, un d'ells (preu de les localitats) no és pràctica[ i 31 1 11 de molt s espectacles (esportius o no} . Arreu del món -fins I tot als països de més acusat signe capitalista - la música necessita d'una àmplia protecció. Què no caldria fer, doncs, al nostre pars on a aquesta manca d'ajuda hom ha d'af~lr la situació d'inferioritat econòmica que aquestes xifres revelen! ment a l'abast dels organitzadors modificar-ho. Només una decidida socialització o una substanciosa protecció oficial permetria d'assolir l'Ideal de música per a tothom; ni l'una ni l'altra condició no es donen ara I acr. 15 Quin preu mlxlm creu que hom podria pagar per un concert habitual? Butaca General 17 200 ptes. 150 ptes. 100 pies. { { Les seves preferències a6n Música simfònica Música slmfònlco-vocal Recitals de solistes Música de cambra Música coral 50 ptes. 40 ptcs. 25 ptes. Jazz O1 O2 O 3 da quin Instrument? '" O4 OS O6 Respostes tabulades: 2.794. Respostes tabulades: 3.968. Distribució: Distribució: BUTACA: 23,9 % 100 ptes. 18,5 % 150 ptes. 6,5 % 200 ptes. GENERAL: 22,8 % 18,1 % 10,1 % 16 29,6 15,3 13,2 13 8.4 8.4 4,5 2,4 2,2 1,8 25 ptes. 40 ptes. 50 ptes. I per un concert extraordinari (tipus Karalan, Olstrahk, Rublnstoln, etc.)? Butaca General { { 600 ptes. 500 ptes. 400 ptes. 01 02 120 ptos. 04 80 ptes. 60 ptos. % Música simfònica. % Música de cambra. % Música coral. % Música simfònica-vocal. % Jazz. % Recitals de plano. % % % % Violi. Guitarra. Violoncel. Flauta. i, en proporcions menors segueixen l'or· gue, l'oboè, el clarinet I altres Instruments. Les Inclinacions del públic responen a la més absoluta normalitat. amb uns percen· tatges equilibrats en els diferents gèneres i amb preferència pels conjunts sobre les actuacions Individuals. 03 os 06 Respostes tabulades: 2.585. Distribució: BUTACA: 27.4 % 400 ptes. 13,8 % 500 ptes. 4,9 % 600 ptes. GENERAL: 22,7 % 80 ptes. 22,5 % 60 ptes. 8,7 % 120 ptes. ¡;s de remarcar que hom demanava el preu màxim; en algunes respostes aquest màxim no arriba ni de bon tros al mínim 12 [ 1321 18 De la següent llista cronològi ca, Indiqui ela s seu• compositors preferits Monteverdl Vlvaldl Haendel Bach Haydn \.4ozart Beethoven Schubert 001 002 o 03 o 04 o 05 ooo o 07 008 r.hopln Schumann Wagner Crahms Txolkovsky Debussy R, Strauss Schoonberg 009 o 10 011 012 013 01' o 15 018 bkstll~ra · " Casablancas ~01\, 254 74 07 Falla Bartok Stravinsky Stockhausen o t7 ··················O o ta ....... ········· O o t9 ................. o 020 .................. o Respostes tabulades: 7.779. Distribució: 15,41 14,57 10,04 6,74 6,38 % Beethoven. % % % % Bach. Mozart. Vlvaldi. Txaikovsky. L'ordre dels altres compositors esmentats és el següent: 6,22 6,20 5,52 4,16 4,06 3,07 3.02 2,87 2.41 2,39 1,79 1,74 0,96 0,43 0,24 % % % % % % % % % % % % % % % Wagner. Brahms. Chopin. Haendel. Stravinsky. Schubert. Falla. R. Strauss. Haydn. Debussy. Schumann. Bartók. Monteverdl. Schoenberg. Stockhausen. Els altres noms afegits a la llista que donava l'enquesta són, amb percentatges més baixos que els esmentats, els següents: Dvorak, Ravel, Mahler, Mendelssohnn, Rimsky-Korsakof, Telemann, Smetana, Mussorgsky, Verdi, Llszt, Pendereckl, Berg, L. de Pablo, C. Franck, E. Varese, Rossinl, Victorla, Porcell, Sibelius, Weber, Orff, Berlloz, Grieg, Rachmanlnoff, J. Strauss, Satie, Alblnonl, Bruckner, Brltten, Messisen, Belllnl, Donlzettl, Coralli, Praeto· rius, Clmarosa, Katxaturian, Puccinl, Shostakovlch. Les preferències del públic es dec..nten devers uns noms l'ordre dels quals sembla perfectament lògic I natural; com podia esperar-se d'una enquesta d'aquest tipus, els noms més vegades esmentats són els d'una difusió (concerts, discos, ràdio ... ) més majoritària. 14 (134] 19 De la segUent Illeta cronolbglca, Indiqui ela S compositors qua, al sau Judici, raprnanten millor la tradlcl6 mualcal catalana J. Brudleu J. Cererols J. B. Cabanllles D. Terradelles A. Soler N. Casanovas F. Sors A. Clavé A. Nicolau I. Albènlz E. Morera LI. Mlllet 0 Ot 002 003 004 os 006 o o 07 ooa o os E. Granados A. VIves J. Garreta B. Samper M. Palau E. Toldr• R. Lemote J. Serra 0 to 011 o t2 Otl Ot4 o 15 Ot6 017 018 0t9 020 .......... o .................. o .................. o ...... ......... ········· O Respostes tabulades: 6.455. Distribució: 12,53 12.45 11,57 9,10 7,88 % Llufa Mlllet. % Enric Morera. % Eduard Toldrà. % Anselm Clavé. % Enric Granados. L'ordre dels altres compositors eamen· tats és el següent: 7,56 6,86 6,47 4,83 4,66 2,95 2,72 2,38 1,58 1,08 0,97 0,69 0,34 0,24 % % % % % % % % % % % % % % J. Garreta. I. Albéniz. A. Nicolau. A. Soler. A. Vives. J. Cererols. J. Serra. R. Lamote. N. Casanovas, F. Sors. J. Brudleu. J. B. Cabanllles. D. Terradelles. M. Palau. B. Samper. Altres noms afegits a la llista Inicial són (en ordre correlatiu) els següents: F. Mompou, X. Montsalvatge, J. M. Mes· tres Quadreny, Pau Casals, R. Gerhard, A. Pérez Moya, F. Pedrell, A. Messana, I. Segarra, X. Benguerel, C. Taltabull, J. Lamote, M. Blancafort, J. Gulnjoan, J. Homs, R. Ferrer, L. Albert, J. Soler, F. Pujol, J. Pahlssa, V. Bou, Pep Ventura, M. Oltra. El resum d'aquesta pregunta podria ser el següent: a més de l'estricta qualitat 7 8 9 o Pianos Música Instruments Guitarres ·· Tel. 215 06 45 .. Barcelona-a Des de 1880 ... GUITARRES ESTUDI I CONCERT e estruc BARCELONA EN TOTS ELS ESTABLIMENTS ESPECIALITZATS musical d'un compositor, el públic també ha apreciat fa Influència que (per mitjans diversos) aquest ha exercit sobre els nostres ambient i tradició musical. 20 21 Respostes: 1.499. Distribució: 82,7 % Si. 17,3% No. Montserrat Caballé Pau Casals Alfcla de larrocha Rosa Sabater VlctOrla dels Angels ooo O•o l o o o ooo ••• formes de múslc:a: múslc:a pop, Jazz, nova catalana, cançó mel0dlca7 Sl No De la següent llista, Indiqui ela 3 lnt6rpreta que considera més representatius de la múslc:a c:atalana avui dia " li sembla bé que el Palau El resultat de la pregunta avala per a fa nostra sala de concerts un criteri d'acolliment per a les manifestacions musicals més diverses. '" ooo ,, 000 000 ••• 000 ....................................... ................................... Respostes tabulades: 4.025. Distribució: 33,59 % Pau Casals. 23,32 % Montserrat Caballé. 20,27 % Victòria dels Àngels. Els altres Intèrprets esmentats (en ordre correlatiu) són els següents: Rosa Sabater, Alfcla de Larrocha, Gonçal Comellas, Montserrat Alavedra, A. Ros Marbà, J. Aragall, Salvador Gratacòs, Montserrat Torrent, Montserrat I Marçal Cervera, Tete Montoliu, M. Ausensi, Con· xita Badia, M.• Carme Bustamante, A. Ricci, A. Soler, M. Cabero, J. Gulnjoan, Montser· rat Martorell, O. Martorell, Leonora Milà, L. M. Millet, F. Mompou, J. Pons, G. Re· nom, E. Ribó, R. Tarragó, R. Torres, J. Trot· ta, C. Santos, E. Vendrell. La figura universal de Pau Casals, que ha marcat un solc profundísslm en l'art Interpretatiu, presideix la llista d'Intèrprets catalans considerats més representatius; I sl la seva persona no és entre nosaltres, el seu art Inimitable és present per mitjà de velles I noves gravacions, considerades unànimement com a modèliques I definitives. Dues extraordinàries figures mundials de l'art vocal completen la resposta a la pregunta formulada: els noms de Montserrat Caballé i Victòria dels Àngels. 22 Segueix habitualment tea seccions muslc:als publfcados o radiades a La Vanguardla EspaHola Dlarlo de Barcelona El Correo Catat4n El Notlclero Universal Solldarldad Nacional la Prensa Tele/eXpres Tele/Estel Destino Serra d'Or Ràdio Nacional Ràdio Barcelona Televisió 001 o 02 o 03 004 o 05 o os 007 ooa 009 o 10 011 012 o 13 Respostes tabulades: 4.030. Distribució: 20,39 17,39 11,16 10,14 9,15 8,93 7,66 5,18 4,46 3,99 3,25 0,24 0,17 % La Vanguardia. % Destino. % Serra d'Or. % Ràdio Nacional. % Televisió. % El Correo Catalan. "'ó Tele/ Estel. % El Noticiero Universal. % Diario de Barcelona. % Tele/eXpres. % Ràdio Barcelona. % La Prensa. % Solidaridad Nacional. Entre la premsa diària, sobresurt, naturalment, el periòdic de més tiratge f amb una més àmplia Informació sobre la música I els concerts. Remarquem, a més, els alts percentatges de les revistes, de la ràdio i la televisió. 23 Creu convenient que hom parl6s dels concerts en forma de pre·c:rltlca (comentaria sobre les obres, algnlflcacl6 estiltlca, judici estimatori dels Intèrprets, etc:.)? sr No Ràdio { Sl No Televisió { Sl No 07 llibres (assaig, biografie. estètica. etc:.) { Sl No 09 Respostes: 1.464. Distribució: 93,4 % Sf. 6,6% No. os os oa oo Respostes tabulades: 2.983. Distribució: L'aclaparant majoria corrobora I ratifica el que en altres preguntes (núms. 11 i 14) era apuntat: existeix poca ambientació dels concerts a celebrar I caldria una prèvia I completa Informació -literària I gràfica- sobre les obres, els autors I els Intèrprets. En una paraula: crear un clima. Fóra fàcil de comprovar com aquest clima, aquesta informació, ben rares vegades ha estat assolit, fins ara. Quina altra eficàcia no tindria una major informació prèvlal 24 03 04 No o1 O2 sr { Revistes 26,28 22,96 21,22 18,79 10,69 Ràdio. Revistes. Llibres. Televisió. Conferències. La preponderància d& la ràdio, referma encara més la convicció del princlpalfsslm paper assignat a aquest mitjà de difusió musical. 26 Al m1119e deia concerte del Palau, la seva vida musical ve completada per % % % % % f6 discoteca? { Sl No 0' 02 En cas afirmatiu, po..aelx Liceu Concerta a l'Ateneu, Cercle Artlsllc, CoHegl Advocats, etc. Concerts als Instituts de Cultura estrangers O 1 O2 O 3 SO discos 150 discos 250 discos 500 discos Més de 500 discos 03 04 os os 07 Respostes tabulades: 1.219. Respostes: 1.475. Distribució: 54.4 % Liceu. 25,9 % Instituts de cultura estrangers. 19,7 % Ateneu, Cercle Artrstlc, etc. Dins del món musical, cal remarcar el pes especlflc de la tradició operfstica barcelonina i la tasca meritòria dels Instituts estrangers. El seu Interès pel fenomen mutlcal a'est6n a Conferències 18 {1381 sr { No Distribució: 88,81 % Sí. 11,2 % No. Respostes afirmatives: 1.310. Distribució: 45,19 29,84 15,49 5,64 3,81 % 50 discos. % 150 discos. % 250 discos. % Més de 500 discos. % 500 discos. L'ordre de les respostes sembla transcriu· re la nostra situació general: la música és UNA NOVA COL·LECCIÓ PELS QUI ESTIMEN LA MÚSICA XAVIER BENGUEREl • Disc AZ-70/ 01 Música per a oboè Musica Riservata Joc Conjunt Català de Música Contemporània. Dir. K. Slmonovltch • JOSEP SOLER • Disc AZ-70/ 02 Dos Motets Passlo Jesu-Christl Conjunt Instrumental i solistes. Dir. A. Ros-Marbà • MúSICA A LA CORT DE FELIP 11 • Disc AZ·70/03 Solistes vocals i instrumentals • LA GUITARRA EN EL RENAlXEMENT I EL BARROC ESPANYOL Disc AZ-70/ 04 Guitarra: J. L. Lopàtegul • FAMILIA CABEZóN: MúSICA PER A ORGUE • Disc AZ-70/ 05 Orgue: M. Torrent Como un signo preciosísimo consagrado por el uso del tiempo beber es un lenguaje que excluye cualquier otra modulaci6n vocalica beber nos transmite símbolos útiles de in tenci6n humana Pacto, Rito, Juramento, Palabra.s Ofrenda, Hospitalidad. Practicar el apogeo del vino es inventar un idioma que se afirma en una modulaci6n vocalica significativa: Olivella Francisco Olivella Vilafranca del Panadés cara, fins i tot en la seva presentació en registres discogràfics. Ho diu prou bé el percentatge dels qui tenen cinquanta discos. 29 1 . - . .. 2.- .. . 3.- .. . 4 . - . . .. 27 Creu que el disc ~a creat un desinterès envers els concerts? Sl No Distribució: 79,4 % No. 20,6 % sr. Creu quo ol disc ha croat un ma)or l nterlla envers lo música I ols concerts? sr No Distribució o,o to Distribució: Altres respostes: 7,04 4,75 2,90 2,29 % I. Stern. % •Festival Wagner•. % Narciso Yepes. % Orquestra Ciutat de Barcelona, solista Gonçal Comelles. 2,12 % Orquestra de Cambra Solistes de Viena. Respostes: 1.460. 89,3 10.7 Respost es tabulades: 1.788. 14,48 % Orquestra Festival de Bath, dlrector I solista Yehudi Menuhin. 11,96 % Orquestra Nacional, • Passió segons Sant Mateu•, de Bach. 8,55 % Sviatoslav Rlchter. 8,33 % Orquestra Filharmònica Txeca. 7,94 % A. Rublnsteln. Respostes: 1.504. 28 s.- .. .... ..... ...... . .... Sí. No. D'una forma rotunda l'opinió general es decanta I referma en les due-s respostes, per l'eficàcia del disc en el foment de l'interès per la música i la seva manifestació pública. el concert. El prestigi d'uns noms Importants -que en el cas dels esmentats garantien una qualitat artística indiscutible- acapararen l'atenció i l'interès del públic, molt més que no pas el repertori. Amb percentatges inferiors, són esmentats també la majoria d'intèrprets que actuaren al Palau de la Música. 8 UGGER!JliE1VTS I OPiNI ONS Moltes enquestes porten l'addició d'observacions i suggeriments di11ersos, 1ma selecció de les quals creiem oportt't de publicar: REFERIT A L.\ CR1TICA : cCal que existeixi una crftica musical sincera i 11eritable, ueta de tota pressió econòmica.» •Co11sidero molt important i con11enient per atreure un públic w certa manera desinlt'ressat musicalment, la realització de la pre-crítica abans dels concerts.» •So segueixo /,¡ critica perqu~ els crítics són partidistes i 110 entene1~ res de res.• [ 141] 21 •La pre-critica d~maria 1111 interès i uua compreusi6. Agradt1T i co11èixer s6n dos estats d'ànim que comencen ju11ts .» rLa pre-crltica és 1111 fet necessari!» «No segueixo la crftica. Hom diu molt poques coses d'iuterès .• rPer fer pre-crftica s'ha de saber el que es dilt; altrame11t - i és t/ que sucaeixcriticar és a l'abast dt tothom .• SOBRE ELS PREUS: cSi hom ïJOl estwdre la cttltura musical lli hauria à'1ra-::u 111111 entrada popular, possible per a tothom.» •A mb aqttests preus, la mzísica 110 serà mai asseqzdble al públic.» •Els pretts haurien de ser els eqtti'Vale1rts a mra localitat nonnal de ci11ema o dt' teatre ... •En els concerts extraordinaris caldria buscar tm local més gran i poder mantwir preus popttlars.» •Protesto que concerts de la importà11cia d'1m Pessebre de Pau Casals i de la cate· goria d'tmes orquestres fiLh{Jrmòniques com les de Berlfn i Vie11a 110 estiguin a l'abast del ptíbLio jove, interessat de debò i privat de possibilitats econòmiques. SoUicito, almwys, que els deixin entrar de franc als assaigs generals, que s'an~pHïn les entrades de gweral o qut se cerquin sohtcions (les que sigui) eficaces .• •Un concert interessant no té preu, i rm Clmcert dole1rt sempre és car.• SOBRE ELS HORARIS: •No es pot variar res si 110 es varia tot l'horari del pafs.• cPosats a canviar, s'Ira de canviar tot el qtte sigt'i espectacle.» rNo s'haurien de començar els concerts tan tard! El ca1rsameut d'una jornada de treball ?tO ajuda a res.• VARIA : cPodria ésser interessant, en molts (lSpectes, de fer un soudeig (a prilzcipis de temporada) per conèixer quines obres i qui1zs i1rtè-rprets desitjarien sentir els afeccio· nats; i, a La vista dels resultats, fer els Possibles per a programar els sollicitats.• •Barcelona, por su categor(a, deberla tener mra orquesta si 110 excepcio1ral sí ?llUY bue11a, a ni11el de la de ParCs o de la Filarm6nica de Lontl'l'eS. ¡Basta de meditw!as ¡, «.Vo soy partidario de que Los co1tciertos sean retransmitidos por radio; siempre 1re creído que perjttdica al empresario, ya que en nuestro pafs la afici6n a la mrísica no puedt compararse con o tros pafs es (salvo algzma excepci6n); la 'Verda~ es que el mel6mano ts· pmiol si sabe qtte 1111 co1tcierto es retransmitido, ntttchas 11eces en lugar de ir al concierto se q1leda en casa.• cHe d'assenyalllT el maL compqrtament deL púbtic barcelonf assistent als COitcerts i, wcara més, a l'òpera. Així, si els començaments de te1nPs són pi.a11issimo 110 hi ha 111~· nera de poder~los sentir, perquè el príblic - o una bona part del plÍblic- es mou, parla, tus, desembolica caramels. Durant el concert, si algú. té tos, t11s amb totes les se1.•es torets, sense amagar-se'11.» rEL Palau és poc net. L'edifici no llueix prou ni brilla prou. A més, els qui anem a dalt, no podem seguir els textos o llegir el programa per manca de llton a propòsit.• 22 [ 142] CASA FUNDADA EN 1850 Representante exclusivo de pianos STEINWEG-ZENDER Otras marcas recomendadas: STEINWAY SONS, BECHSTEIN, SCHIMMEL, YAMAHA, etc., etc. BUENSUCESO, 5 TELEFONO 221 40 32 BARCELONA Un èxit rellevant d'EDITORIAL SELECTA ~ UNA VIDA DINS LA MUSICA de Maria Canals amb làmines fora de text •Una gran quantitat de noves 1 documents desconeguts que enriqueixen la història de Barcelona ... • Mossèn F. Baldelló •Una narradora e·xceHent per l'estil, la fluïdesa i el relleu que dóna a les figures descrites ... • J. Oller I Rabassa • Un to polèmic viu l directe, no exempt de bon humor.• Àngel Marsà •Un fruit madur de sensibilitat i experiència.• Osvald Cardona DISTRIBUCIONS CATALONIA A llANERA D E RES FJJ L'estudi aprofundit només pot ésser jet tenint Ul compte molts factors (edat, sexe i projessi6, estudis, etc.) que incideixet~ sobre cada mra de les preguutes. La falta d'espai ens impedeix de reaLitzar-ho; tot amb tot, hom pot treure 1m es COtlclusio11s generals tnt ordre a la situaci6 de la problemàtica musical. 1. Els interessats per la música presenten unes caracter[stiques de jormaci6 cultural mitjana, amb el j>1'edomh1i de professi6 liberal, administratius i estttdiants, eutre els quals predomina L'ampli grup dels qui tenen tms coneh"emwts de tipus amateur. 2. U~~ notable percentatge practica el canvi, practiqueu fl cant coral. 3. Entre les entitats organitzadores de concerts, s6n seguides amb mts intcr~s aquelles les activitats de les quals portrn un segell indubtable de prestigi, les wquadrades en una programaci6 gu1eral, les marcades per tm actiu dinamisme i Ics que responen a una forta tradici6 coUecti11a. :l. És notabilfssim el grau d'autojormaci6 dels afeccionats. L'escola -fins ara- ha tingut una escass!ssima participaci6 en aquest punt de l'educaci6 iJltegral. co1~reu ... d'algun instrument musical; mwys. en 5. La freqiiència als concerts ls limitada; aquesta limitaci6 ve condicionada en primer lloc pel preu, segllit de L'horari i la falta de publicitat. 6. Entre les motivacions d'assistència jrredominetz sobretot l'inter~s peL progratna fama tf'tms ttoms consagrats. 7. r. ..._ l<1 .És general el desig d'una re11isi6 dels actuals horaris . 8. Les preferêncies estètiqttes deft~gen en genera¿ les i1m011acions i es decmtten devers 1,1 tradici6 consagrada i un cert caire «COnservador•. fi . És àmpliament reconegut eL paper orientador que hauria de tenir la crítica, sobretot eu la modalitat d'injormaci6 prè'Via. Igualment, la ràdio i la televisi6, per L'audibtei•l massi11a que obteneu, f6ra tm mitjà insuperable de cara a una major maduresa. 10. Dins de les limitacions Pròpies de la nostra societat, el disc 1ra contribuït a crt<1r un clima fa-:,•orable em:ers la música i els concerts. 24 [1 4 4] .... CONFITERIA BOMBONERIA Casa fundada el 1886 ...84 anys elaborant torrons neules i marrons-glacées SERVEI A DOMICILI Major de Sarrià, 57 Tel. 203 07 14 Pl. Duc de Gandia, 9 i tO Tel. 203 04 73 ORFEO CATALA • • El dissabte di o 14 de n:;vembre, se celebrà l'Assemblea General Ordinària que es desenrotllà d'acord amb l'ordre del dio prèviament anunciat. Després de lo renovació dels còrrecs cessants, lo Junta Directiva ho quedat constituïda de lo següent monero: President: Joan A. Morogoll i Noble; Vice- president I: Rossend R1ero 1 Solo; Vice-president 11 : Francesc Figuerola i Ferrer; Director ortistic: Lluís M. Mill et i Mill et; Secretari : Tomàs Tebé i Vilosoló; Secretari 11 : Enric Alvorez i Vi lo; Tresorer: Grau de Chopiteo i Uhthoff, Comptador: Ramon Pujol i Alsino; Bibliotecari : Josep Roch i Llorens; Bibliotecari 11 : Tomàs Garcés i Miravet; Vocal conservador: Jordi Vilordogo i Roig; Vocal 1: Ernest Tell i Novelles; Vocal 11: Moria Font de Coru llo; Vocal lli : Frederic Mompou i Dencousse; Vocals dels cantaires: Jordi Solvat i Costo, Goietò Renom i Gorclo, Josep M. Gorcio i Estragués, Felip Rueda i Clavera. Membres honoraris: VIcepresident:_ Josep Vilordogo i Buixó; Secretori: Miquel Soperes 1 Auví; Tresorer: Joan A. Cuodrodo. • El dia 24 de desembre d'enguany s'acompliran els vint-i-cinc anys de lo mort del mestre Francesc Pujol. Lo seva personalitat va tenir moltes i ben oltes executòries i creix de dia en dia en el record de tots com un exemple altament significatiu de dedicació absoluta o uno obro i o uno ideo. Tots els camps referits o lo música foren abastats pel mestre Pujol; i escau de recordar - entre mol tes altres activitats - lo seva t asco o l'Orfeó Català com a cantaire, mestre aux il iar, sots- director i director o lo mort del mestre Llurs Mitlet; lo part icipació o lo Comissió Permanent de lo Germanor dels Orfeons de Catalunya i o l'Institut Espanyol de Musicologia; lo direcció de l'Obro del Cançoner Popular; lo coHoboroció o lo fundoc16 de lo Lligo Sardanista; director de lo capella de Sant Felip Neri; el treball copiosíssim de tractadista i crític, etc., etc. I\ Aquell senzill cantaire ingressat o l'Orfeó l'any 1897 havia de c.o nvertir-se anys o venir en el braç dret del mestre Millet, l'home insubstitUible en les múltiples dedicacions en què esmerçà lo seva vida. L'home que, en els anys més dolorosos del nostre viure coHectiu sabé salvar amb uno dignitat o ultrança uno port molt important del patrimoni cultural del nostre país: l'Orfeó Català, amb el seu significat aglutinador i lo seva transcendència social. Francesc Pujol, «director i mà rtir des del 1941 ol 1945» com digué uno vegada l'enyorat Fèlix Millet . Ell, que es donà totalment ols altres, es veié privat - a mb lo seva mort sobtada - d'assaborir el premi d'un t reball t enaç i abnegat acrescut fins o límits inimaginables en els darrers anys de lo seva vida. L'Orfeó Català homenatjarà aquest curs en formo molt destacada lo memòria de Francesc Pujol. 1 - juntament omb el Secretariat d'Orfeons de Catalunya, l'Institut Espanyol de Musicologia, l'Obro del Boll et Popular i l'Agrupació Cultural Folklòrica - promou un homenatge coHectiu entre les entitats corals, musicals i folklòriques que s'iniciarà amb uno missa commemorativa del seu trospòs, lo coHococió d'uno placo o lo caso on vo morir i lo celebració d'uno sessió acadèmica on serà glossada lo seva personalitat i lo seva obro. 26 ( 146] p :JoRQUERAlil~~IANOS : Asesores Técnicos del Palacio de la M úsica y Entidades de Conciertos iI Pianos de lmportaclón STEINWAY BECHSTEIN BLOTHNER KAWAI, ETC. Pianos gran cola, de conclerto. en alquller Copons, 2 Teléfono 222 77 74 BARCELONA (2) Reposició d'una pintura modernista al Palau de la Música Catalana Al Palau de lo Música Catalana ho estat novament coHocada, després d'uno perfecta restauració, una gran pintura mural que decoro l'ompli vestfbul. Aquesta gran composició pictòrica en forma dc topis és original del pintor barceloní Miquel Massot, traspassat fo uns quants anys. En Massot fou l'úntc deixeble espanyol de J. M. Sert amb qui va treballar 1 col~oboror o Paris durant molts anys. La pintura en qüestió, que va presidir l'entrada per espai de 50 anys, ho estat ara reposada de nou. Fou solemnement inaugurada el 23 d'octubre del 191 O. Es compleixen, per tant, justament oro els 60 anys i amb lo novo. restauració torno ol seu omb1ent primitiu emmarcat dins el més pur modernisme uno pintura de gran interès que porto, també, un títol evocador i d'època: ela ciència musical vers lo inspiració». El pintor Massot l'havia oferta o lo Junta Oirect1vo de l'Orfeó Cotolò per tol de contnbuir o la decoroct6 del Palau de lo Música Catalana inaugurat dos anys abans. EDITORIAL PORTIC Títols publicats: 1 Via Laietana, 82 Telèfon 221 71 36 Barcelona- 1 O De venda a totes les llibreries 1. Pompeu Fabra. Biografia essencial Premi Jocs Florals de Zuric. 1968 A. Bladé i Desumvlla 2. Les nits de Barcelona Sebastià Gasch 3. L'exploració submarina a les costes catalanes Antoni Ribera 4. Catalunya, 1833-1913. Una panoràmica amb el Teatre els Jocs Florals (Premi Serra-Húnter, Jocs Florals a Zuric, 1968) Josep Maria Poblet 5. 556 Brigada Mixta (Copa Artfstíca dels Jocs Florals de l'Havana, 1943) Avelí Artís-Gener 6. El regionalisme en el món modern Manuel Cruells 7. El Montjuïc del segle XX J. M. Huertas Clavaria, Jaume Fabre i Josep Martí 8. Contrapunts al Carni de l'Opus Dei Mossèn Josep Dalmau (esgotat) 9. 49 articles A. Rovira I VIrgili 10. Música indiscreta. La música, els músics i l'anècdota Manuel Valls 11. Àfrica i Amèrica. VIatges I records Josep Maria Poblet 12. Art de viure al dia Andreu-Avelr Artís ( ·Sempronio•) 13. Els treballs i els dies d'un poble de l'Ebre català (Premi Cultura Catalana als Jocs Florals de París 1950) A. Bladé I Desumvila 14. La pau al món per la matemàtica de Ja Història Alexandre Deuloteu 15. Ple al cinc Víctor Artfs 16. La impremta del meu pare (El regionalisme a la comarca) Miquel Joseph I Mayol 17. El moviment autonomista a Catalunya dels anys 1918-1919 (Premi Macià als Jocs Florals de Guadalajara. Mèxic, de 1969) Josep Maria Poblet 18. La pau és un Interval Rosa Maria Arqulmbau 19. Els gitanos. Aproximació a un racisme Joan Guillamet LLIBRERIA CLARIS, Via Laietana, 82, Barcelona-tO GRAN TEATRO DEL LICEO Empresa JUAN A. PAMIAS - Barcelona EXTRAORDINARIA TEMPORADA DE ÓPERA Con extraordinaris brillantez, el Gran Teatro del Llceo ha dado comlenzo a la anual temporada de ópera, que presenta este año una brlllantlsima constelación de nombres famosos y de prl· merísimas figures del arte lfrico. Celebrades ya las primeras representaclones con un éxito absoluto, la programación lnmedla. ta queda estructurada en la siguiente forma: DeL 1 aL 15 de diciembre ELEKTRA, de R. Strauss. Por E. Calomfirescu, Sona Cervena, Enriqueta Tarrés, Connell Byrne, Rolf Polke, Miguel Aguerri. Maest ro: Janos Kulka. PARSIFAL, de Wagner. Por Sandor Konya, úrsula Schroder, Rolf Polke, Peter Lagger, Arwed Sandner , Harry Dworchak. Maestro: Bernhard Conz. SIMóN BOCANEGRA, de Verdi. Por Cornell Mac Neil, Lucra Kelston, Bonaldo Glalottl, R. Merolla, Enric Serra, A. Borràs. Maestro: lno Savini. Del 16 al 31 de d'iciembre LUCREZIA BORGIA, de Donizetti. Por Montserrat Caballé, Roger Sogar, J. M. Carreres, Jeanne Berbié, Harry Dworchak, Natale De Lazzari. Maestro: Reynald Giovaninetti. EUGENE ONEGUIN, de Tchaikowsky. Por Nicola Mitic, Radmlla Bakocevic, Breda Kalef, Zvonco Krnetic, Zivan Saramandic, D. Cakarevic. Maestro: Oscar Danon. Del 1 al 15 de enero IL PIRATA, de Bellinl. Por Montserrat Caballé, Bernabé Mart!, Vicenta Sardlnero, Jlm Morris, J. Manzaneda, Marilda Pirlz. Maestro : Cario Fellce Cillarlo. LA GIOCONDA, de Ponchielli. Por Angeles Gulin, Mlchele Vilma, Rosa Laghezza, Cario Bergonzi, Anselmo Colzanl, Anton Diakov. Maestro: Ottavlo Zllno. LA BOHEME, de Puccinl. Por Montserrat Caballé, Nancy Stokes, Luclano Pavarotti, Vi· cente Sardinero, J. Gallndo, Jlm Morris. Maestro: Cario Fellce Clllario. JJel 16 al 31 de euero ORFEO, de Gluck. Por Josephine Veasey, María Atregui, Denny Dayvis. Maestro: Laszlo Halasz. FAUST, de Gounod. Por Miralla Freni, Michele Molese, Roger Soyer, Christian Du Pies· sis, J. M . Carreres, Carol Wels. Maestro Ottavio Zllno. LUCIA Dl LAMMERMOOR, de Donizetti. Por Cristina Deutekom, Luciano Pavarotti, Juan Gallndo, Cario del Bosco, Bljan Assefjah, Glanna Lolllni. Maestro: Franco Ferrarls. Del 1 al 11 de febrero LA CENERENTOLA, de Rossini. Por Teresa Berganza, Carol Wels, Gianna Lollinl, E. GI· ménez, Renato Capecchi, Giannl Soccl, A. Borràs. Maestro: Franco Ferraris. MAHAGONNY, de Kurt Weill. Por Lilly Porner, Johannes Wetzler, W. Schellenberg. H. Helchele, E. Wahlte, Leo Decker, P. Branoff, Franz Pacher. Maestro: Robert Fíl· zwieser. 30 (1501 '*' Téonica y Prestigio Mueble de lujo. en Nogal flnamente acabado. Tubo de lmagen con pantalla rectangular de 20 Y 24 pulgadaa. Moderno selector a pulsadores dotado de me· moria que permlte la preslntonlzaclón de los canalea de VHF y UHF. LO IMPORTANTE ES QUE SEA L.A."V":I: 1!1 forum_, mustcc11 PRESENTA, SOTA EL PATROCINI DE LA COMISSARIA GENERAL DE LA MúSICA DE LA DIRECCió GENERAL DE BELLES ARTS, UN EXTRAORDINARI RECITAL DE NARCISO YEPES Guitarra PROGRAMA Passemeze I Branle ADRIAN LE ROY Preludi en do menor J. S. BACH J. S. BACH J. S. BACH SILVIUS L. WEISS Sarabanda i Double en sl menor . Suite en ml menor • Fantasia, Sarabanda I Giga . li Sonata op. 15, en do major MAURO GIULIANI • Colectício fntimo (Estrena a Espanya. L'estrena mundial fou a Roma, el 24 de novembre de 1970. Obra dedicada a Narciso Yepes) • VICENTE ASENCIO Preludi número 1 H. VILLA-LOBOS Torre Bermeja . ISAAC ALBt:NIZ Divendres, 11 de desembre de 1970, a les 22.15 h. PALAU DE LA MúSICA CATALANA OFERTA ESPECIAL LIMITADA 1970-71 EN GRABACIONES ESTEREOFONICAS COMPATIBLES REALIZADAS POR de excepcional calldad, presenlada en lujosoa élbumes, con folletos tJllllcatiwos de la obra. LAS OBRAS MAESTRAS DE LA MUSICA PARA SU DELEITE Y OBSEQUIO ASUS AMISTADES (Esla oferia es llmllada en su duración y en el número de ejemplares puestos en el mercado) Reserve sus ejemplares en los eslablecimientos especializados. a a • 8 COR MADRI GAL. - Con su «111 Concert de Santa Cecília», el Cor Madrigal, que dirige Manuel Cabera, consolido uno trodtción que en pocos oños ho obtenido el consense del pública y lo critico. Consecuente con uno líneo de exigencio y colidod, Manuel Cabera ho preparada un programo de alto categoria artística: Schutz «Tres contiones socroe», J. S. Bach (Jesu Me ine Freud e» y diversos compostciones de Ricord Lomote de Grignon en homenoje o lo obro coral de este ilustre compositor. FESTIVAL INTERNACIONAL DE JAZZ. El éxito extroordinorio conseguido por el V Festival Internacional de Jazz en sus diversos sesiones, tendré su culminoción con dos conciertos outént icomente memorables en lo Basílica de Santa Moria del Mor: lo acfuoción de los Stors of Foith of Block Notivity (dío 21 de noviembre) y lo brillontísimo clausuro el dia 26 con lo presencio y octuoción del Modern Jazz Quartet, uno de los méximos exponentes de lo mejor interpretoción jozzístico. En su quinto edíción, el Festívol Internacional de Jazz, orgonizodo por Hot Club de Barcelona, ho significada lo plena y total incorporoción al ómbito de los mós destacades monifestociones ciudodonos. AMICS DELS CLÀSSICS. - El domingo dia 22 d e noviembre por la moñona, en el Auditorium de lo Biblioteca Central, lo orquesta de cómaro «Amics dels clàssicS» daró un selecta concierto boja lo dirección del moestro J. Palet lbors. Figuren en progra mo obres de Haendel «Concerto grosso op. 6 núm. I», Vivoldi «Concerto op. 1O núm. 2» con lo intervención como solista de Pere Cosulleros, flauta; LI. M. Solé «Petita sutte» y Britten «Les tHuminotions, op. 18» que tendró como solista o la soprano María A. Serra. ORQUESTA CIUDAD DE BARCELONA. El sébado día 28 por la tarde, lo Orquesta Ciudad de Barcelona actuaré en el Palau, 34 [ 154] boja lo dtrección de Odón Alonso. Ftguron en programo obres del P. Soler «Cinca sonates», Prokofieff «Concierto núm. 3 paro piano y orquesto» con lo intervención solista de Enrique Pérez Guzmón, y Tcho•kowsky «Cuorto sinfonío en fo menor, op. 36». Lo segundo audición de este concierto tendró Jugar el domingo dia 29 en sesión matinal. a AUDICIONES PARA LA INICIACióN MUSICAL DE LOS ESCOLARES. - Dentro de la serie de oudiciones que integren el IX ciela de estos fundomentoles sesiones ded•codas a los escolares, Juventudes Musicoles presentaré duran te los dí as 1, 7, 9, lO y 1 I de diciembre, o lo extroordmorio arpista Ann Griffiths, que teñdré o su corgo lo seri e de oudiciones sob~ «El arpo y su historia a través de instrumentes antigues». 8 CINE MUSICAL. - Prosiguiendo lo líneo •n•c•oda en cursos onteriores con lo proyección de fi lms musicoles, el Palau de lo Música presentaré del 3 ol 1O de diciembre, en sesiones de tarde y noche, unos excepcionoles versiones fílmicos del «Concierto núm. I paro ptono y orquesto» de Tchoikowsky y de lo «Sinfonío número 5 (Nu eva Mundo) » de D~orak. Serón sus intérpretes el famosa pianista Alexis Weissenberg - conocido y admirada por el pública de nuestro ciudad - y lo Orquesto Filarmónico de Berlín, boja lo dírección de Herbert van Korojon. Estos versiones cinemotogróficas, odemós de lo fidelidod interpretativa gorontizado por lo fama mundial de sus intérpretes, son outénticas obros moestros de la cinemotogrofío actual. a INSTITUTO FRANCtS. - La persistente Y eficoz lobar de difusión musical que llevo o cabo el Instituta Froncés en sus periódicos sesiones culturoles, tendró de nuevo un cloro exponente con el ínteresontísimo concierto o celebrar e l dío 30 de noviembre por los pianistes Cloudine Correre Y Claude Lebissonnoís que ínterpretorón obro~ de Beethoven, Weber, Ravel, Satie y Fouré. Asociación de Cultura Musical de Barcelona • Curso 1970-71 Mes de dlclembre Año XXXIX Mes de marzo ORQUESTA DE CAMARA ALEXIS WEISSENBERG DE PARIS Pianista Director: PIERRE DUVAUCHELLE Mes de abril OROUESTA SINFóNICA F.O.K. DE PRAGA Mes de enero Director: PHILIPPE ENTREMONT DR. VACLAV SMETACEK Pianista Y otro extraordlnario conclerto con fa excepcional soprano vienesa: TERESA STICH·RANDALL Meses de mayo y junio DOS CONCIERTOS por Ja Mes de febrero ORQUESTA DE CAMARA DE STUTIGART . ERICK FRIEDMAN Director: Violinista KARL MUNCHINGER Detalles e lnscripciones: Vía Layetana, 113, 1.0 , 2.• • Teléfono 232 42 32 (de 3.30 a 7.30) OFERTA ESPECIAL LIMITADA 1970-71 EN GRABACIONES ESTEREOFONICAS COMPATIBLES REALIZADAS POR de excepcional calidad, presentada en lujosns afbumes, con folletos expllcativos de la obra. LAS OBRAS MAESTRAS DE LA MUSICA PARA SU DELEITE Y OBSEQUIO A SUS AMISTADES (Esta oferta es limitada en su duraci6n y en el numero de ejemplares puestos en el mercado) Reserve aus ejemplarea en los establecimientos especializados. CINE MUSICAL ¡Dos extraordinarias versiones cinematograficas! Una realización de H. G. CLOUZOT QUINTA SINFONÍA (DEL NUEVO MUNDO) de DVORAK y el CONCIERTO NÚM. 1 PARA PIANO Y ORQUESTA de TCHAIKOWSKY por ALEXIS WEISSENBERG ' ORQUESTA FILARMÓNICA DE BERLIN Director HERBERT VON KARAJAN DIEZ úNICOS DlAS Del 3 al 10 de diciembre de 1970 Dos sesiones diarias: tarde, 6.30 y noche, 10.30 Palau de la Música Catalana Venta anticipada de localldades en las taquillas del Palau de la Música Catalana, de 5 a 9 de la noche. Para las sesiones del mismo día, de 11 a 1 de la mañana y desde las 4 de la tarde. noticias comentar1os • El Orfeó Loudote ho reolizodo uno giro por Alemonio y ho ofrecido uno serie de conciertos en los reglones del Niederhin y Westfolta. La actuación de la prestigiosa entidad barcelonesa, ha merecido el mós cólido de los elogios del pública y de la crítica olemanes. Baja la dirección de Angel Colomer del Remera, el Orfeó Laudote octuó en lo iglesio de Wenau, lo catedral de Süchtein, lo Exposición Floral de Grafath y, también, ante los eómoros de televisión en Krefeld. Cabe destacar, en estos conciertos, la porte de lied o carga de lo soprano Cecília Fondevila, ocompoñoda al piano por la profesora Mercè Llates. • SECRETARIAT DELS ORFEONS DE CATALUNYA. - Los díos 7 y 8 de noviembre ORFEó LAUDATE. - se celebró en Lleida la habitual reunión que cada oño celebren los representontes de los entidodes corales cotalonos, agrupodos en el «Secretariat dels Orfeons de Catalunya». Asistieron a lo mismo mós de un centenar de directores y directives de cuorento y cua tro agrupoctones vocal es de Agramunt, L'Almúnia del Penedès, Anglesola, l'Arborç del Penedès, Badalona, Balaguer, Barcelonq, Berga, Lo Bisbal del Penedès, Les Borges Blanques, Calaf, Flix, Juneda, Igualado, Lleida, Manresa, Sant Just Desvern, El 38 [158] Soleràs, Solsona, Tarragona, Tàrrega, Terrossa, Torres de Segre, El Vendrell, Vic, Vilafranca del Penedès, etc. La convivencia y sesiones de trabajo (de conjunto o porcioles: núcleos comarcal es o panencios temóticos) sirvieron -uno vez mós - para estrechor los lazos de unión entre todos quienes dirigen el canto coral catalón y paro que directives y técnicos intercombioran experiencios y anheles. Entre otras resoluciones adaptades, cabe señolar lo nueva orientación mós dinómica dada a lo estructuro del «Secretariat» y uno serie de proyectos de caro a la meior formoción y copocitoción de los directores. Después de esta reunión, el equipa responsable del «Secretariat» estó integrada por: presidenta, Joan Vallvé (Barcelona); vicepresidente, Joan A. Maragall ( Barcelona); secretaria, Oriol Martorell (Barcelona); tesorero, Vicenç Fusté (Barcelona) , cantador, Josep M. Casals (Vic); los directives Manuel Cervera (Vilafranca), Joan Costo (Terrassa), Lluís Costa (Barcelona), Ferran Muñoz (Barcelona) y Antoni Pascua I (Tàrrega), y los técnicos Enriqueta Anglada (Vic), Leo Mossó (Barcelona), Antoni Pérez-Simó (Barcelona), Enric Ribó (Barcelona) y Lluís Virgili (Lleida) ; odemós, coloborarón con elias diversos representantes de los distintes núcleos comarcoles. EDITORIAL TEIDE: PREMI «LAZARILLO» 1970 per la CoHeecl6 •AVUI SABREU• Els llibres que es llegeixen com un conte i ensenyen com un llibre clentfflc 6.a sèrie - 4 volums Text: Enric Bagué El meu amic l'artista L'artista troba el llenguatge de l 'art L'artista aprèn la lliçó dels ingels L'artista descobreix nous camins Una aproximació a l'art I a la seva història, a l'abast dels Infants de 7 a 10 anys IHustracló magnífica D'aparició imminent Recordeu: 1.• sèrie: Els ocells 2.• sèrie: Les plantes 3.• sèrie: Els elements 4.• sèrie: VIda a l'Edat Mitjana 5.• sèrie: Plantes Industrials 6.• sèrie: L'art Compreu·los a la vostra llibreria EDITORIAL TEIDE, S. A. Viladomat, 291 - Barcelona-15 CANCONS DE NADAL ARREU DEL MÓN I (VERSió XVIII) ORFEÓ LAUDATE PATUFETS I TIMBALERS Cançons de: ANDERSON, ARKHANGELSKV, COLOMER, CUCU,. DVORAK, JUST, KODALV, MILLET, MOLLER, PARKER, SALA, SOLER SHAW Soprano solista CECfLIA FONDEVILA Plano MONTSERRA T SOLER DE C. Direcció ÀNGEL COLOMER Diumenge, 27 de desembre de 1970, a les 6 de la tarda PALAU DE LA MÚSICA CATALANA concursos y fest1vales .' • PARIS. - El próximo concurso mternocionol cMorguerite Lang-Jacques Thiboud» tendr6 Jugar del 13 ol 28 de junio de 1971. Es te concurso quedo ob1erto o los jóvenes violinistes y pianistes de todos los poises nocidos entre el I .0 de enero de 1941 y el 1.0 de enero de 1956. El concurso comprende dos pruebos eliminatorios y una prueba final. El jurada estoró formada por destacades personolidodes francesos y extronjeras. CONCURSO DE PIANO. Primera prueba eliminatoria, con uno duroción m6ximo de 20 minutes. A) J. S. Bach: Un preludio y fuga del «Clavecí n bien templodo». B) Chopin: Dos estudies o elegir entre los sigUJentes: op. 1O, núm. I, 2, 7, 8, 10 y op. 25, núms. 5, 6, 8, 10, Il. C) Un fragmento a elección del concursonte. Scgunda prueba eliminatoria, con una duroción de 30 minutos. A) Beethoven: uno sonata elegida por el candidata, salvo los siguientes: núms. I, 5, 6, 8, 9, I O, 20, 25. B) Dos obros obligatorios, entre los cuales uno de Liszt (Tronscendonte o Poganini) y otro - o elección- entre los siguientes: 1) Soint-Saens: op. li I, núms. I, 2, 5, 6. Estudio en forma de vals, Tocata op. 72. 2) Debussy: Estudies. 3) Ravel: Toccota, Alborodo del graciosa: 4) Scriobine: Estudio op. 8. 5) Rochmoninov: Estudio op. 39 número 5, Preludio op. 23, núm. 2. 6) Stravinsky: Estudia. 7) Prokofieff: Toccoto. 8) Soncon: Toccoto. 9) Boutry: Toccoto. C) Fouré: Primer nocturna. Pruoba final: Primera sesión (retital), A) Uno obra romóntico o escoger entre: 1) Chopin: Fantasia op. 49, Bolados núms. 1, 2 y 4, Barcarola op. 60, Scherzo núm. 3. 2) Schumann: Fantasio op. 17, Estudi os sinfónicos op. 13, Carnaval op. 9, Kreisleriano op. 16. 3) Mendelssohn: Variociones series. 4) Schubert: Fantasio en do moyor. 5) Llszt: Mephisto Vols, Ropsodio húngoro núm. 2 ó 6. 6) Brohms: Hoendel voriociones. 7) Albéniz: Triana. B) Una obra, o elección, de los siguientes compositores franceses: Debussy, Fouré, Ravel, Dukos, Jolivet, Messioen. Segunda sesión (tan orquesta): Un concierto o elegir entre los siguientes: Bach: re menor; Mozart: re menor K. 466; Beethoven: núms. 4 ó 5; Brohms: núms. I ó 2; Chopin: núms. 1 6 2; Schumann: lo menor; Fronck: vari oci ones sinfónicos; Liszt: núms. 1 ó 2; SaintSaens: núms. 2 ó 4; Rachmoninov: núms. 2 ó 3; Prokofieff: núms. 2 ó 3; Bartók: núm. 3; S. Barber: número I; Sancan: núm. I. CONCURSO DE VIOLIN. Primera prueba eliminatoria. A) Bach: Adagio y fuga de lo sonata en sol menor. B) Mozart: primer movimiento del concierto núm. 3 en sol moyor. C) Paganini: dos caprichos a escager entre los siguientes: 2, 4, 5, 9, 11, 15, 18, 21. Scgunda prucba climinataria: A) Sibelius: concierto número I. B) Fouré: Romanzo en si bemol. C) Bortók: primer movim•ento del concierto núm. 1. Prueba final (primera sesión): Uno sonata o escoger entre los siguientes: Beethoven: núm. 10; Mozart: la mayor K. 526; Fauré: núm. 1 op. 13 Bartók: núm. 2. Prucba final (scgundo sesión, can ocampañomiento de orque.s to): Dos conc1ertos o escoger entre los s1guientes: Beethoven: re mayor; Brohms: re moyor; Mendelssohn: mi menor núm. 3; Saint-Soens: núm. 3 en si menor; Berg: «o lamémoire d'un ange»; Prokofieff: número 1. Los pruebas de violin se celebrorón del 13 ol 19 de junio de 197 1; los de .piano, del 19 ol 26 de junio de 197 1; e l concierto final tendr6 lugor el dia 28 de junio en el Teatro de los Campos Elíseos, con lo coloboroción de lo Orquesta Filarmónica de lo O.R.T.F. dirigida por Pierre Dervoux. Para toda close de información y detalles, dirigirse o «Secretariat Generol du concours Morguerite LangJacques Thibaud, lnmeuble Goveou, 11 ovenue Delcossé, 75 - París (8•). La Llave de Oro Construeix a tots els it1drets de Barcelona i li ofereix el pis de 1riàxima qUalitat, que s'ajusti al se11 presSllpost. La Llave de Oro ao fill~ s <te.xporièncüt en Jaconst:ruccio <te pÏH<);; : - - - - - - Balmcsi320 · te1f.2176950 ,-·BARCELO~A·H • FRAN KFU RT. - Lo Escuelo Superior de Música ho dedicada dos oudiciones o los obros de Honns Eisler, uno de los mós relevontes discípulos de Schêinberg. El programo constobo excluSIVomente de obros escrites por este compositor - muerto en Berlín en el oño 1962- durente los oños treinto y duronte su exilio en los Estodos Un idos ( 1937. 1948) . • LISBOA. - El XIV Festival Gulbenkion que, con centro en Lisboa extendío sus octividodes o otros ciudodes como Oporto, Aveiro, Beja, Braga, Costelo Branco, Coïmbra, Evoro, etc., ho sido uno de los mós brillontes de los hoste ohoro celebrades. El programo comprendío espectócu los de ópero y ballet, conciertos sinfónicos y sinfónico-coroles, música de cómoro, conciertos corales, recitoles de piano y órgono y -por vez primera- sesiones de jazz. A los ochento monifestaciones ortísticos celebrades deben sumorse conferencies, exposiciones y un coloquio internoc1onol orgonizodo bojo los ouspicios de lo UNESCO. • BENICASIM. - Se ho celebrada el IV Certamen Internacional de Guitarra «Froncisco Tórrego•, con lo porticipoción de numerosísimos concursontes de diversos poises. El primer premio, lo obtuvo Miguel Borberó Bisbal. El Jurodo estabo integrada por Leopoldo Querol, Regina Sóinz de lo Mozo, José Muñoz Molledo, Juon Pich Santosusono, Rafael Balaguer y José Muñoz Giner, • LAS PALMAS DE GRAN CANARIA. - Los diversos ent idodes culturoles y musicales prosiguen con noble empeño lo arganizoción de oudiciones y conciertos. Destocon especiolmente los últimes actuaciones del pianista fronco-orgelino Enmonuel Ferrer-Lalêie, el dúo de violin y piano Gyêirgy Terebesi y Günter Reinhold, el pianista Abbey Simon y el violinista galo Jeon Pierre Wollez acompoñodo ol piano por Ano Moria Gorostiogo. • SAO PAULO. - Destocodos e importontes artistes don un ocusodo relieve o la vida musical de lo 1mportonte capital brosileño: Van Cliburn, R. Votopek y M. Toglioferro han señalodo uno de los puntos culminontes del ocontecer artística. Son de destacar, osimismo, los impor· tontísimos monifes tociones en conmemoroción del bicentenorio de Beethoven. • PARIS. - El Consejo Administrativa de lo Orquesto de París ho designada o Georg Solti direc· tor de dicho formoción. Sucederó o Herbert von Korojon, que obondonoró el corgo el año próximo. Director de orquesto de reputoción mundial, Georg Solti noció en Budapest hace 58 oños. Duronte su brillontísimo correra ho dirigida lo London Symphony Orchestro, los Or· questos Filormónicos de Viena y Berlín, los Orquestos de Nuevo York y Chicago, paro citar ton só lo los mós importontes. En el mes de enero de 1971, dirigiré - en colidod de director invi· todo - lo «Novena Sinfonío» de Mahler, o l frente de lo Orquesto de París en el Teatre de los Campos Elíseos. 42 r 1621 ASAHI PENTAX."w:dds best sdng fineCcJTlerd El •porqu6• la lngenlerla humana fabrica la cimara més elegante y de més f6cll ma.nejo del mundo. Cuando Ud. ha de disparar con prlaas o treta de captar un objeto dlflcll, necaalta uno cémara que sea f6cll de manejar. Esta es la razón por la cuol la convlana una cllmara ASAHI PENTAX modelo SPOTMATIC. la hemos dlseñado con las mlnlmas protubaranolas poslbles y con esquines romes. Ademlls. los controles sa encuantran en los lugares més convanlentos. Tamblén so construyó para que resultara f4cll para cargar la pellcu la. lo cémara SPOTMATIC ae acopla cómo· damanto a su mano y por conslgulente a Ud. no la preocupa ni su tamaño ni au peso. Ud. puada concentrarse llbremente en la toma de axcolontes fotografies. la flexlbllldad en el manejo ea preclsomente una razón (una de las muchas razones) para escoger una cómara SPOTMATIC. Pregunte a su Proveedor habitual por las otras ventajas y esté praparado para tomar nota de una gran cantldad de elias. ¿ ASAHI ~PENTAX CINECO, Bori y Fontesta 11. Barcelona 6 BANCA[CATAlANA Voluntat de renovació i de servei Canvi de divises Posa a la seva disposició: «Travellers xecs» Moneda estrangera - Servei d'estudis - Caixes de lloguer Llibretes d'estalvi Caixa- bústia permanent Auto banc Parking VERDI: «Aida !~, por Maria Caniglia, Beniamino Gigli, Ebe Stignani, Gino Beçhi. Orquesta y Cora del Teatro de la Ópera dc Roma. Director: Tullio Serafin. EMI J 153 00686 / 8. VI. 1 cc Edod de Oro de la Ópera)) . BEETHOVEN: Concierto para piano y orqucsta núm. 4 en sol mayor, op. 58. Estcbon Sónches, piano. Orquesta Ciudad de Barcelona. Director A. Ros Morbà. Colección ENSA YO ENY - 40. lnmediotomente después de hober lonzodo uno colección bósicomente divulgadora («Memento Musical» ) , lo m1smo empresa editora publico uno nuevo serie dirigida o los amantes del «bel conto». Boja el titulo de «Edod de Oro de lo Ópero» se reunirón o través de diecisé•s volúmenes los mejorcs óperos de Verd1, Puccini, Btzet, Ross ini, etc. Merced o lo mós ovonzodo técnico se ho logrodo con gran ocierto recu perar paro los oyentcs de hoy unos versiones o todos luces memorables. Los grobociones oe origen monoaural han si do trotades electrónicomente paro obtener los normoles efectes estéreos. Gracies o este procedimiento se han o.ctuol•zodo los mós grondes grobociones opensttcos del sigla, en los .nconfundibles voce~ de los grondes «divos», que crearen uno generoc•ón de destocodís imos artistes. Es olgo admirable que ol cabo de los oños podamas contar nuevomen te con estos históricos versiones, muchos de los cuoles formen ciertomente lo que se ho venido en denominar « Edod de Oro» de lo Ópcro. Es indudoble que esta empresa tiene no sólo un va lor histórico sine artística tombién. En lo presente groboción de Aida ( 1946) podefllos escuchor o Moria Coniglio, uno de los mos celebrades figures de lo lírica italiana durant~ el cuorto decenio del sigla, o l célebre G•glt, o lo gran mezzo Stignoni, o l exlroordinorio Gino Bechi, etc. Unes intérpretes paro muchos en el mundo de lo mitologia. En conmemoroc•ón del bicentenoroo del nocimiento de Beethoven lo Colección Ensoyo ho editada el Concierta núm. 4 paro piano y orquesta. En los múltiples ed•ciones y reedtclones oporecidos duran te este oño en toda el mundo, proboblemente este disco hobrío posada totolmente inadvertida de no cantor con un factor excepcional, de gran volar entre nosatros: se troto de lo primera groboción reolizodo en Espoño de un concierto beethoveniono y es osimismo lo primera groboción de un concierto efectuada por lo Orquesto Ciudad de Barcelona. Lo empresa ho sida orriesgodo. Alguien lo pedró juzgor prematura. No hoy dudo, sin embargo, que se troto de. un hecho revelador d;l memen to actual de nuestro orquesto. Uno crotico rígida que no tuviero en cuento estos foctores encontrorío o buen segura motives de censuro. Es evidente que los resultades de esta versión no pueden competir con grobocioncs excepcionoles que figuren en todos los discotecos. Pere no es menes c1erto que nos hollomos onte un disco de gran solvencio artíst ica y dc cuolidodes que no pueden posar desopercibidos. Estebon Sónchez, un pianista openos conocido no hoce tnucho, ho sida promocionada rec•ent emente con resul tades sotisfoctorios. Su versión puede ser discutida, pera revelo un temperomento y uno técnico ol toment e notori os. Ros Morbò ho sobido conjugar todos los matices de interpretoción y de concepte, paro ofrecernos esta versión ol frente de su orquesto. A. S. [ 1651 45 1 . !l' ~ . gu1a ile conc1ertos \ ; FECHA lOCAl NOVIEMBRE 20 viernes Palau 22. 15 h. Polo u 21 só bado 17 h. noche Li cea 22.45 h. Sta. Moria del Mar 22 domingo Biblioteca Central 1 1.15 h. 24 martes noche 26 jueves 22.45 h. 28 sóbodo 18.30 h. Liceo CONCIERfO Cor Madrigal. Oir.: Manuel Cabera. lli Concert de Santa Cecília. Obros de Schut:r;, J. S. Bach, Lomotc dc Grignon. VIl Concurso Internacional de Conto Froncisco Viños. Pruebo final . «Una cosa rara», de V. Mortin Soler. Stors of Foith. (V Festival Internacional de Jazz de Barcelona.) Orqucsto «Amics dels Clàssics». Dir.: Potet lbors. Pere Cosulleros, flauta. Morio A. Serro, soprano. Obres de Hoendel, Vivoldi, Solé, Britten. «Tristón e Isoldo», de Wagner. 29 domingo 11 h. Palau 30 lunes 19.30 h. Instituta Francés Modern Jou Quartet. (V Festival Internacional de Jazz de Barcelona.) Orquesto Ciudad de Barcelona. Dir.: Odón Alsono. Enrique Péres Gu:r;món, piano. Obres de P. Soler, Prokofieff, Tchoikowsky. (Potronato Orques to Ciudad de Barcelona.) Orquesto Ciudad de Barcelona. Oir.: Odón Alonso. Enrique Pércs Gu:r;món, piano. Concierto mat inal. Repetición del programo anterior. (Po trono to Orquesta Ciudad de Barcelona.) Cloudine Correre y Claude Lebissonnois, piano. Obros de Beethoven, Weber, Ravel., Satie, Fouró. 1 mortes noc he 2 miércoles 22.30 h. Liceo «E lek tro», de Richard Strouss. Palau 1, 7, 9 10 Palau Orquesto Ciudad de Barcelona. Oir.: Antoni Ros Morbà. M. Rostropovich, violoncelista. Obres de Boccherini, Tchoikowsky, Dvora k. ( Patronoto Pro Música de Barcelona.) IX Ciclo de Audiciones paro lo inicioción musical de los escolares. Conmemoroción del bicentenario de Beethoven. (Cine musical.) Los sinfoníos y fos conciertos de Beethoven. Cine musical. «Concierto núm. 1 paro piano y orquesta» de Tchoikowsky. Alexis Weissenberg, solista. «Sinfonío núm. 5» (del Nuevo Mundo ) , de Dvorak. Orquesto Filormónico de Berlín. Oir.: Herbat von Korojon. Sta. Maria del Mor. Palau DICIEMBRE y 11 11 h. 3 al 10 18.30 h. 22.30 h. Palau Temporada 1970171. - 20 noviembre 1970. - Núms. 6/7. Edición de 15.000 ejemplores. Editada por «Palau de lo Música Catalana». - Oeportomento de Publicidod. NOTA IMPORTANTE: Lo redacctón de GUIA MUSICAL publicaré en esta sección la noticia de todos los conciertos que se celebren en Barcelona. Rogamos o los organizadores el envío de pro· gramas y cuontes noticies creen tnteresantes para su inserción en estos póginas. 46 r 1661 APARTAMENTS URBANITZACIONS SOLARS CASES DE RENDA INVERSIONS PISOS VENDA I LLOGUER LOCALS ADMINISTRACIÓ DE FINQUES la informació que sol·liciteu serà avalada per lexperiència de ORGANITZACIÓ IMMOBILIÀRIA Avda. Prfncep d'Astúries, 54 Telèfon 217 29 00 Barcelona-12 AMB AQUEST GEST... milions d'homes de tot el món comencen cada dia llur jornada. Un massatge fort I baronlvol de FLOID després d'afalter·vos us evitarà tota Irritació cutània 1 prepararà la vostra pell per a l'afaitada de l'endemà. Amb l'ús habitual de FLOID AFTER·SHAVE l'home d'avui reprèn la lluita diària, optimista I ben d1spost. Uaeu, tamb,, Aigua de CotOnia FLOID. Freeea. baronivola... excitant. ·~• -Fioïd .. ••ow •_... ........ depOt!to leqal b. SO.S77·19&7 qrQfica.a marino, s. a .• p.• carlos I, 149 - barcelono-13