Memoria del curs 1933-1934 de l'Associació Obrera de Concerts
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Editat a Barcelona: l'Associació, [19--]-
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
/' r ¡- M E M' .... -, Ò Il rA . e u R S' D' E L . ,," �� -".. �,: 1 9 3 3 -)3 4' .• , Redadoda , pel Secretari FRANCES_C NONELL SISA, t '..¡- ,.J- " , pqrciolment, li aprovada en' l'Assemblea General ordinària, celebrada en l'Estat�ie S_óciál ellS d'agost 1934) . {liegid�, � , � ( -) , , , , J, " BARCÈLONA- 'J 1934 '\_ • ¡ I , �> I ) .' ¡ , Memòria artística i social de l'exercici 1933-34 Consideracions preliminars En aquest moment solemne en que culminen tots els treballs i totes les realitats que s'han portat a terme i han esdevingut plasmades tangiblement durant el transcurs d'un ' nou exercici artistic viscut per l ASSOCIACIÓ OBRE­ DE CONCERTS, per un manament imperatiu dels seus Estatuts, ens cor­ respon historiar les gestes d'aquesta cada jorn més puixant i eficient As­ SOCIACIÓ dels nostres amors i ideals. RA La �omesa-que tant ens honora-ens plau j no podríem negar-ho. Però, superior a la nostra ilusió i voluntat. I és per aquesta tan poderosa com elemental raó, que avui, a desgrat del caràcter merament objectiu de la és \ nostra experimentem, tasca, emoció, que no en aquest resta pas minvada companys i moment, una certa pel fet de trobar-nos quals, fent-se càrrec en i mig ben visible d'estimats, de la nostra situa­ distingits consocis, els perdonar-nos les deficiencies de la nostra obligada empresa. Aquesta èrnoció que sentim, neix tarit del goig d'esguardar en plena vitalitat una obra a la qual tots ens havem lliurat apassionadament, com també d'un lleu temor que s'apodera de nosaltres en breus moments de defalliment espiritual. Temença de no veure reeixir, en la mesura de les nostres fervoroses aspiracions, l'alt apostolat artistic i social que li està. ció, sabran reservat a l'OBRERA DE CONCERTS. temença és filla de l'època en què vivim, en la qual, com s'ha dit, les altes valors espirituals estan de crisi. La música mecànica, el jazz, la revista, tan lleugera de roba com de música, tenen més adeptes que les produccions d'art més noble i enlairat. El més profund, el més poderós, el més patètic, .el més immensament humà dels poetes que jamai tindrà la Música: Beethoven, si, el Tita Beethoven, tal vegada no commou ja tan pregonament l'ànima de les noves generacions, enderiades, per no dir em­ metzinades, de les tendències actuals. Tan alt volen les nostres aspiracions, que temem no abastar-les? Si confessem que elles neixen de L'afecció que sentim per la música, serà fàcil La nostra formar-se una idea de les altes ambicions que contenen. L'amor a la mú­ sica, pel fet d'ésser pastat de tots els sacrificis, de tots els esforços i dels més persistents estudis, arriba a prendre, moltes' vegades, les pròporcions d'un culte, la qual cosa comporta sempre les aspiracions més supremes. Avui que la crisi econòmica posa un interrogant a tots els valors j avui que un ambient d'hipertensió crea en bon nombre dels nostres obrers un estat de recel, de dubte, sobre tot i contra tot, ens afanya l'aspiració de veure l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS triomfant de tots aquests dubtes, nimbada amb lluïssors de glòria i proclamada arreu del món i, particular­ ment dins de la nostra estimada Catalunya, la seva exemplar excellència. Vol�m per a la nostra Entitat-si això no s'ha aconseguit encara plena­ ment-, que ella demostri lá capacitat espiritúal dels nostres companys obrers 1 -demostració altrament fàcil de comprovar-, elevant-la molt pel damunt de totes les crisis i de totes les lluites; entronitzant-la a la categoria d'ele­ ment indispensable del progrès espiritual de la nostra pàtria i, per tant, del progrès humà, i fent-la mereixedora, per part de tothom, sense distincions ni matisos, d'agraïment, de respecte i d'admiració. No entra, però, en l'ordre de les nostres tasques, el lliurar-nos a consi­ d'aquesta mena i és per això que, previ el vostre perdó per ha­ arriscat, entrarem de ple en el desenvolupament del nostre es­ - deracions ver-nos-hi tricte comès. Introducció desgrat de pretendre fer un resum sintètic, ens havem donat 'compte proporcions que ha assolit el nostre treball. Ens correspon una bona quantitat de culpa per la nostra manifesta inhabilitat literària, que us exi­ girà una excessiva atenció. No és menys cert, però, que tot i el propòsit d 'ésser breus, la tasca realitzada fou intensa, ininterrompuda, i, per tal de donar a la present Memòria almenys una qualitat-la de resumir estadística­ ment, el més complet possible, la nostra gestió artística i social-, ens tro­ bem obligats a ressenyar tot quant ofereix un cert interès. D'aquesta ma­ nera podreu formular-vos un judici crític, fonamentat i recolzat en la nostra gestió. Aquesta l'havem dividida en artística i social. A de les PRIMERA A�C Res més T I V I TAT PART ART Í S TIC A que la remembrança d'aquells moments d'intens gau­ havem viscut, durant els quals, la nostra ànima, saturada espiritual que d'armonies, ens permeté assaborir un glop d'aquella gaubança ultra ter­ renal, que tots els qui m'escolten saben prou bé el seu divinal sabor i el agradable di reconfortament que dóna i quotidià viure' material. Per una personal a les nostres existències turmentades associació d'idees, tot recordant pel difícil aquelles 'paraules que ens diuen que en les obres de l'home, el mateix que en lés de la natura, allò més digne d 'atenció és la intenció, i que és preferible fer la cosa més insignificant del món, que estar-se mitja hora sense fer res, ens proposem detallar-glossant-ne les més .sobresortints característiques­ goethianes els concerts celebrats durant el curs. Si més no, la nostra elemental prosa, les en acolorida quelcom apreciacions, d'una subjectivitat personal, us re­ cordarà aquelles emocións espirituals abans esmentades i tan abundant­ ment copsades en les sessions musicals de la nostra Entitat. SESSIONS REGLAMENTARIES Concerts simfònics per Concert Sota el signe del inaugural: 8 octubre 1933 la música més intrínsecament les obres més eminentment 2 Pau Casals l'Orquestra simfòniques i modèlica humana, en el i amb seu una gènere, de fou iniciat el Curs 1933-34. L'Orquestra Pau Casals, aconduïda pel seu illustre fundador-el nostre estimat mestre-, interpretà en 'primer terme la pu­ nyent, tràgica i intensament emotiva "Obertura de Coriolà, de Beethoven, la qual resta mestrívolament descrit, mitjançant lògic de l'heroi shakesperià. A continuació s'escoltà de Haydn; simfonia bella, curiosa, àdhuc maliciosa; en rès musical, a els sons, l'estat psico­ Simfonia de comiat, la d'un considerable inte­ part del valor anecdòtic que motivà la zart, amb el Concert do' seva escriptura. Mo­ per a: arpa, flauta i orquestra, obria la concert inaugural. L'obra de Mozart és una pura fili­ en major, segona part d'aquest grana, que bé podem estimar com un dels més preuats joiells de la música mozartiana, esdevingué més admirable i encisadora encara, mercès a la interpretació vívida, impecable i encertada, que saberen donar­ li l'excepcional arpista Rosa Balcells i el gran flautista=-de itècnlca impe­ cable i so avellutat=-N'Esteve Gratacós. L'esplendent pàgina wagneriana instrumental Walhalla, d 'enlluernadora i mestrívola coloració Entrada dels Déus al or­ questral, ens emmenà al final d 'aquesta magna audició simfònica, en, la qual, sota el guiatge dels immortals noms de Beethoven, Haydn, Mozart i Wagner-arrtorosa i sàviament interpretats pel Mestre Pau Casals-, pe­ netràvem novament en el sagrat Temple de la Música, dalerosos d'assabo­ rir intensament els seus purs i inefables gaudis espirituals. Segon F.n concert: 22 octubre 1933 aquest concert, al davant de l'Orquestra Pau Casals hi trobem un dels més famosos directors russos d 'avui dia: Emil Cooper. Les grans dots de conductor d'aquest mestre extraordinàriament enèrgic, dominador, amb impuls i fermesa admirables, de la instrumental, es palesaren en el qual contenia dues primeres audi­ cions. Una d'elles, els Quadres d'una exposició, de Moussorgski, segons l'orquestració traçudament reeixida de Ravel. Volem remarcar, especial­ ment, l'encertada versió 'j la gran comprensió que d'aquesta originalíssirrta obra ens oferí el Mestre Cooper; interpretació esdevinguda una forta im­ pressió d'art veritable. No cal dir que les pàgines punyents i pintoresques transcurs massa del concert, el programa del de l'obra de Moussorgski-sobresortint del programa-, a desgrat del'seu impressionisme, meravellaren i emocionaren a l'auditori; tanta és la genialitat que campeja en aquesta suite, de la qual hom no sap pas quin fragment escollir-ne. També s'oferí en primera audició, la Tercera Simfonia, de Roussel, partitura mancada d'emoció, que, al nostre modest entendre, constituí una lamentable equivocació d'incloure-la en el programa. Cal te­ fort nir present 9ue són escasses les avinenteses d'escoltar música simfònica orquestral, i l'OBRERA DE CONCERTS cerca en les sis audicions anuals, el gaudi i el reconfortameot espiritual d'obres impregnades de bellesa i .erno­ tivitat, no pas les recerques superficials i fredes. BachI Cèsar Franck com­ pletaven el programa. El primer, amb un Passacaglia, segons la versió de Goedicke, d'un gran efecte orquestral, però un bon xic allunyada de l'estil bachià. De Franck, s'escoltà ben agradosament un fragment del poema simfònic Psyché i Eros, pàgina serena, força reeixida i intéressant, dintre la tònica i l'estil pel Mestre de Lieja, un dels compositors que per la sin­ ceritat del seu art, no sabem explicar-nos l'oblit de les seves obres en els programes de concerts. 3 Tercer concert: 29 octubre 1933 En recensionar aquest tercer concert simfònic, adrecem de bon antuvi una cordial salutació d'agraïment al Mestre Joan Lamote de Grignon, a la benevolència del qual, accedint al prec de la Junta Directiva, en s'inclogué. el programa la Cinquena Simfonia de Beethoven, gegantina obra de la qual el mestre Lamote n'esdevé un gran intèrpret, i que l' ASSOCIACIÓ pogué es­ coltar novament, en una vibrant versió, després d'un llarg període de set anys. La memorable interpretació de la simfonia beethoveniana fou prece­ dida de la bella obertura de Gluck- Wagner, Ifigènia a Tàurida. En comen­ çar la segona part, el Mestre Josep Barberà rebé un entusiasta subratllat més "intensament aplaudiment, en finalitzar-se l'audició d'Alfeu i Aretusa, poe­ simfònic destrament orquestrat per I'excellent mestre català. Aquesta producció del director del Conservatori del Liceu, que ha estat asse­ ma nova nyalada una com perament d'aquest feliç mostra, de músic nostrat, l'innegable ocupa talent i de l'infadigable tem­ un lloc prefe­ ben merescudament la sessió que comentem, sessió finalitzada-sota la direcció de La­ mote-amb les Facècies de Till Eulenspiegel, l'admirable simfònic tent en poema straussià, que sempre s'imposa pel seu caràcter i per la seva alta musical. qualitat Desè concert: 8 d'abr·il 1934 La participació en les nostres manifestacions certistes nacionals i de grans- simfòniques, con­ estrangers, és un complement per a revestir del més gran interès i valor artístic les audicions orquestrals. En aquest concert que comentem, Enriqueta Garreta devia iniciar la participació d'artistes solistes durant la tanda de Primavera. Heus ací, però, que una sobtada i molt sen­ tida indisposició de la notabilíssima pianista anunciada," obligà la modifica­ ció del programa, el qual, després de laborioses gestions i mercès a la g'en­ til i desinteressada collaboració de. Paquita decidida de l'Associació de Música "da Madriguera Camera", el i concert a la no menys s'ar:rodoní amb les tres següents obres, de singulars característiques: Obertura-Suite, de en la menor, de Grieg j Vuitena Simfonia, de Beethoven. El geni bachià estava, doncs, representat en aquesta festa musical, per una de les més formoses creacions del vell mestre hamburgués. Es aquesta Bach j Concert Obertura-Suite interessant encadenament de sis deliciosos i inspirats tots ells bells i perennement vius i emotius. L'emoció vibrant i comunicativa transmesa pel Mestre Casals a l'auditori eninterpre­ un moviments de dansa, l'Obertura-Suite en do major" permeté copsar i fruir alhora, el caràcter i la bellesa individual de cada un dels sis que integren tan sabo­ rosa obra. L'art interpretatiu de Paquita Madriguera, extraordinàriament rublert d'emotivitat, de distinció i de pulcritud, es manifestà àmpliament i tar fragments en una molt interessant concepció romàntica nòrdica: l'es­ Concerto, op. 16, d'Eduard Grieg. Es aquesta una de les obres del músic noruec, que Madriguera interpretà excellentrnent, amb meravellosament mentat mestres sensibilitat=-si gran la primera, fina i subtil la segona-, pagines despontània emoció que amaren aquesta obra man­ cada d'excentricitats i virtuosismes blasmables, i els temes de la qual són, a més d'originals, elegantÍssims, respirant I'obra sencera una dolça poesia intelligència i fent reviure les 4 \ d 'una forta expressió i caràcter romàntic, que la fan molt atraient- i .sugges­ L'equilibri i la transparència sonora aconseguida pel Mestre Casals entre l'Orquestra i l'instrument concertant, parlaven, sens dubte, a la irna­ ginació de l'oient embadalit, de la formosor del paissatge nòrdic, bressol de Grieg, músic nacionalista injustament massa oblidat en els concerts. Beetho­ ven, amb la seva deliciosa simfonia per Berlioz qualificada de 1'"Humor", tiva. finalitzà tan memorable audició simfònica. Onzè concert: 22 abr·il També la sos presencia mestres directors artística ci 'aquelles luipellmeisters ció simfònica reconegut . ci 'anomenada 1934 l'Orquestra Pau Casals dels més famo­ mundial, ens permet- fer Ja coneixença personalitats més rellevants en el cercle dels grans No caldria subratllar I'Interès que sempre clesvetlla l'audi­ en arreu al davant de la la direcció és encomanada qual del món , com a una figura de ho és indiscutiblement-i el nostre prestigi públic fes­ a tal-el mestre francès, Albert Wolff. Tenim, doncs, que durant artístic que anem historiant, després cie l 'actuació del mestre Cooper -en quant a directors estrangers-s-, es succeí la d'aquest extraordinari mes­ tre abans esmentat, posseïdor d'una extensa cultura musical; d'un tempe­ rament atractiu .i subjugador i d'una excepcional retentiva ql,le li permet tejà el 'com curs sense partitura els més diversos programes. El d'aquest concert con­ tenia, després d'una de les més interessants creacions simfòniques del jueu Mendelssohn-la Cinquena Simionia, dita de la «Reformau-c-, l'obertura de l'òpera Le roi d'ls, de Lalo; la Suite Pastorale, de Chabrier-obra d'un temperament sentirnentalment ben afrancesat, personal-, i la segona part de la simfonia dramàtica cie Berlioz, Romea et [uliette, pàgina d'un desor­ denat romanticisme, irregular i atraient alhora. dirigir Dotzè concert: 29 d' abril 1934 Si el progTama del concert anteriorment comentat presentava una certa unitat estètica, donada la preponderància d'obres de l'escola francesa, el dè la darrera audició simfònica del curs oferia una diversitat d'estils, indubta-. blement no mancada dinterès. El maxim i més poderós alicient, però, d'a­ ell primer terme, l'anunci cie l'actuació-del recobrament, podríem dir-d'una gran violinista hongaresa: Jelly d'Aranyi, artista excepcional, dotada d'una escola admirable, d'unes facultats inter­ pretatives i d'executant envejables. Temperament dúctil i d'una gran sen­ sibilitat, el d'aquesta eminent concertista, posseïdora d'una fina dicció i d'una exuberant limpidesa; qualitats totes elles que es feren ben paleses en la interpretació del Concert en 'l'e (dit «Adelaide-konzert»}, cie Mozart, que es donava en primera audició, revestint, per tal motiu, d'un nou i po­ derosíssim -remarcable interès, aquesta tan memorable audició ,simfònica, encapçalada amb l'obertura weberiana El [ranc tirador: Després d'aquesta questa sessió, él desvetllava, peça simfònica deliciosarnent concebuda, que s'escolta sempre amb veritable plaer i evident delectança, per la seva perennal inspiració, hom es familia­ ritzà amb les d'ésser desconegudes pagines musicals de Mozart, les intervingudes per mans respectuoses, servan, en encís captivador, característic de la gràcia deliciós aquell quals, a desgrat grau superlatiu, i ingenua trans5 .: parència musical just d'expressió i del "Serafí de fidel en l'estil, entusiasta manifestació de i Salzburg». L'art violinístic, de Jelly d'Aranyi, desfermà joia càlid i vibrant, la més pregona del crescudíssim nombre d 'associats con­ gregats al Palau. ¿Caldrà dir que Jelly d'Aranyi posà tot el seu amor i art exquisit-si pregon i intens el primer, insuperable el segon-en la interpre­ tació d'aquest concert, on «Ia senzillés de les línies melòdiques dissirnula quelcom la commoguda emoció que interiorment batega en l'obra adolescent del diví Mozart»? En la segona part, el Mestre Ricard .Lamote de Grignon, amb gest precís i elegant direcció, estrenà el Seguici elegíac, fragment del ballet Un prat, pàgina acusadora d 'uns interessants efectes orquestrals i descriptius. El temperament del jove mestre suara esmentat, ultra manifes­ tar-se com a autor i director, ho féu, encara, en qualitat de transcriptor del fragment El ca'�rer, el guitarrista i el vell cavall, suite pianística de Mom­ pou. Tasca, al dir de la crítica, realitzada traçudament i amb perfecte co­ neixement de la paleta orquestral, servant llur caràcter i original factura. Aconduïnt novament la falanx orquestral el Mestre Pau Casals,. es com­ pletà el concert amb la Pastoral, de Garreta, i la M ort i Transfiguració, de Strauss; monjoia .de l'escola catalana la primera; revelació d'art, autentica­ ment modern, la segona; ambdues, a bastament conegudes i estimades de tots nosaltres. dit, entorn de Jelly d' Aranyi-, cal es­ perfum d'unes flors, subtilment i esplendorosament amarades d'es­ piritualitat, unes d'elles; modestes, a desgrat de llur formosor material, les altres. Volem referir-nos a l'escena altament emotiva" desenrotllada entre de Santa Llúcia», l'esmentada una representació de cantaires de l 'eOrfeó violinista i el Mestre Pau Casals, durant el curs de la qual, la gran concer­ tista hongaresa pregà al mestre Casals, portés un dia el consol espiritual del seu meravellós art a les dissortades artistes cantaires, talment com ella oferia incondicionalment la seva prestació artística. Prec que' el mestre re.collí commogut i prometé complimentar a la millor avinentesa. Després, la tarda del mateix dia, i en el transcurs d "una actuació pública de J eJly d' A­ ranyi, COII;l una deferencia exrraordinària i especial a la violinista i concer­ tista d'arLantimecànic-si se'ns permet el mot-i entusiasta propagandista de la nostra ASSOCIACIÓ, en nom de la mateixa se li ofrenà un ramell de flors. Entorn d 'aquest concert-millor campar el . Concerts de cambra Quat·rè concert: 12 novembre QUARTET Amb la DE presentació pública a CORDA DE 1933 BARCELONA la nostra ciutat del "Quartet de Corda de Barcelona», inaugurà l'OBRERA les seves sessions de cambra. La forma mu­ sical, "quartet» és, sens dubte, l'expressió més pura, per excellència, de la música de cambra. Si afegim a la poderosa raó que acabem d'insinuar, el prestigi i sòlida preparació tècnica del novell agrupament, ultra l'entusiasme treball d 'estudi i depuració esmerçat pels inteHigentissims pro­ conjunt, tindrem la lògica explicació de l'interès, complaença i delectació amb què fou assaborida la tasca interpretativa dels quartetistes Martí Cabús, 'Joan Farrarons, Claudi Agell i Sants Sagrera. i constant fessors que 6 integren el El vàlua musical extraordinària-i-contenia obres de Men­ programa-d'una delssohn, Beethoven i Smetana. Tant el quartet mendelsonià, com els res­ pectius dels dos immortals músics sords-acuradament i talentosament tre­ ballats-, esdevingueren viscuts amb equilibrat conjunt i amb matisacions d'admirable finor; interpretacions tan remarcables, encara, tant per la seva seriositat com per la musicalitat tan pregonament sentida pels quatre ar­ tistes i fidelment expressada conjuntament. Nosaltres tenim la ferma con­ vicció que les futures realitzacions musicals del "Quartet de Corda de Bar­ celona» esdevindran, a no trigar gaire, d'una transcendència artística molt envejable, a jutjar per les realitats presents. De la qual cosa cal felicitar­ per-manència .d'un tan notabilíssim conjunt, les més podran ésser plasmades amb entusiasme competència professional. car nos-en, cobejades artístic i amb la aixl, i enlairades iniciatives Cinquè RECITAL A DOS concert: 10 desembre 1933 MARGARIDA CHALA PIANOS: ENRIQUETA GARRETA I desenvolupant un vast pla de divulgaci6 i cultura múltiples modalitats de concepció, alhora que per a revaloritzar una vegada més els nostres artistes, fou organitzada aquesta sessió, d 'un aspecte tan intéressant com negligit. Festa musical acollida anticipadarnent per un justificat interès i assaborida amb plaer per un nom­ bre d 'associats quelcom restringit, degut a les anormals circumstàncies que patia la ciutat. La personalitat musical de Margarida Chala-e-gran tempe­ rament d'artista i intèrpret mesurada, de tècnica robusta i sense efectis­ mes-, i la d'Enriquefa Garreta-pianista de sensibilitat depurada i intuïció musical envejable-, plenament identificades i foses en una estreta comunió espiritual, assoliren emocionar-nos en una magnífica Sonata de Mozart (es­ pecialment -en el seu segon temps, d'una imponderable puresa musical). Emoció intensificada després d'una versió perfectíssima, d'una producció bella i típicament característica de l'autor de Manfred: Andante amb va­ Amb musical, l'objectiu en totes d'anar les seves riacions, breu obreta d'un sentiment romantic molt amable; Ultra unes de­ licioses pagines de Chabrier, al final d'aquest recital s'interpretaren les di­ fícils i brillants Variacions de Fischhof, que les excellents pianistes jugaren amb una gran seguretat tècnica i perfecta compenetraci6, qualitats extra­ ordinàriament palesades el en curs d'aquesta tan original sessió de cambra. Sisè concert: 21 gene'r 1934 SESSIÓ Pel DE MÓSICA damunt de la "DA CAMERA», PER A INSTRUMENTS DE VENT I PIANO sessió, i de singular conjunt d'instrumentistes, hom hi conglomerat de notabiIíssims professors solistes categoria i interès artístic d 'aquesta nova la curiositat musical nascuda del sobreposava el prestigi del als quals s'havia confiat el concert. L'enunciat dels noms: Pere Vall ribera (piano); (flauta); (oboè); Josep Gonzàlez (clarinet); Antoni Goxens (fagot) i Ramon Bonell (trompa), i el fet insòlit d'aplegar-se cqnjuntament per a interpretar música de Taffanel, Saint­ Saëns, Beethoven i Thuille, revestiren d'un caire solemnial aquesta original manifestació. El Quintet de Beethoven (d'una gran musicalitat) ; el de TafEsteve Cassia Carles Gratacós 7 I (correctament escrit i d 'agradoses sonoritats); el Caprice de Saint­ (peça reveladora de l'art innegablement traçut de l'autor d'escriure música); el Sextet de Thuille (d'evident interès); totes les obres assoliren fanel Saëns unes execucions inteJ.ligentment treballades, la qual cosa, afegida a la reco­ neguda mestria dels intèrprets, auriolaren d 'un innegable èxit artístic tan atractívola, curiosa i interessant sessió, que si més no, ens permeté una nova avinentesa d'enorgullir-nos, admirar i aplaudir els nostres millors con­ certistes en llur especialitat. Vuitè concert: 18 QUARTET L'actuació del «Quartet [ebrer 1934 I CATALÁ I Català» esdevingué anticipada, dintre el pla per raó de la sobtada indisposició de dos dels concertistes general del curs, integrants del «Grup contractat per a Instrumental de manifestar-se en Bruselles», conjunt belga prèviament les nostres reunions de cambra. Cal dir de quartets atragué força l'atenció, en part pel renom de I'excellent conjunt dels quartetistes, rublerts d'entusiasme, i tam­ bé per la modernitat de les obres que integraven el programa. Haydn, Da­ rius Milhaud i Turina, foren els autors escollits. El prime'!", amb un quartet regalimant la galania i frescor característica de l'autor de Les Estacions; Darius Milhaud, amb una obra, a desgrat de la seva evident aspresa, d'un innegable valor artístic dintre el caire originalíssim i personal del seu autor.' l del tercer músic, Turina, fou interpretat un quartet rublert de mo­ ments interessantlssims, producció en la qual hi «resplendeix el sentiment popular, avalorat per la tècnica depurada del mestre sevillà», que en aques­ tes pagines 'palesa posseir una sensibilitat plena delegància. Eduard Boc­ quet; Rafael Ferrer; Josep J ulibert i Enric Bullich, notables i exceJ.lents artistes que integren el «Quartet Català", constitueixen un agrupament que es fa remarcable per la sonoritat pastosa i ben treballada i per i'h0mogenei­ tat i l'equilibri regnant entre ells, qualitats evidenciades en la difícil parti­ tura de Milhaud, que digueren, com la resta del programa, amb una gran vehemència. Recollint una suggerència aliena, els filharmònics tenim la mis­ sió d'encoratjar als nostres músics, que com els del «Quartet de Corda de Barcelona» i «Quartet Català», es lliuren,' abnegadament i valerosament, a l'estudi de la forma musical que amb el mínim d'elements d'espectacularitat, que aquesta nova audició desvetlla la maxima i més íntima emotivitat. sessió Ran d 'aquesta sions elogioses tan plena d'interès, plau-nos acceptar les ex pre­ comentar-istes, lloant un l'encert en la composició del esperit renovellador, que.la cultura del nostre públic en de dos programa, d 'un possibilita la continuïtat. Els altres mots són de felicitació a l'OBRERA -«aquesta entitat meritíssima que tant sica i dels nostres artistes e-s-, bon encert de fer alternar les audicions orquestrals I pel es desvetlla en pro/de la bona mú­ amb les de quartets. , Novè conc¡ert: 18 març 1934 MERCÉ PLANTADA I PERE V ALLRIBERA , També la nostra tasca recensionadora sera, en aquest concert, parcial­ ment substituïda per la prosa autoritzada d'un competent çrí tic , el qual, 8 , 1 amb motiu concert I I I I I I f 1 1 -a recital de cant, d'aquest CIACIÓ OBRERA DE CONCERTS ha la cantatriu escrigué, tingut. un nou la Mercè Plantada, Pere Vall ribera, dona entre aitres encert qual, en amb coses: confiar el «L'Asso­ seu novè la collaboració del recital de cançons. El programa magnífic pianista d'aquesta sessió fou disposat amb un 'bon gust que mereix el més calurós elogi. Un programa, demés, de gran envergadura, que posà bé a prova les qualitats de cantant i d'intèrpret de la nostra eminent artista. La primera part fou dedicada a Schubert, amb una tria de cançons verament exquisida. La segona part contenia una obra cabdal de Moussorgsky, La camb-ra dels infants, que, degut segurament a les grans dificultats que ofereix, no veiem gens sovint als programes. Encara la darrera part del programa oferia un interès particular amb les composicions de Wagner, no gaire conegudes que hi figuraven: tres cançons i un melodrama inspirats en el "Faust», de Goethe (primeres audicions), i altres tres cançons sobre textos de diferents poetes». Fins ací la transcripció; i com que aquesta tasca a tots ha de plau­ re, no volem silenciar aquelles altres frases, de franc elogi, adreçades a la nostra Entitat per una ploma que es plaia en remarcar la dignitat artística 'amb què l'OBRERA manté la seva labor eminentment cultural. I això s'es­ devé, tot justament, quan hom parla de crisi de l'espectacle i el poble és acusat de no protegir ni estimar les manifestacions més nobles de l'esperit. I s 'assenyala la nostra ASSOCIACIÓ per la categòrica resposta que el seu gloriós historial dóna a tan infundada acusació; i se sitúa a l'OBRERA en un pla superior per a que ella serveixi d'emmirallament, car d'ésser imita­ un da, s'afirma, un altre s'esdevindria l'ambient artístic de la nostra ciutat. Per últim, direm que donat l'exit musical assolit per Mercè Plantada i Pere Vallribera, especialment en la interpretació del bellíssim cicle La cambra dels infants, s'han concebit projectes per a la realització dels quals, a més ració meritíssims artistes esmentats, contem amb la collabo­ del nostre amic .joaquirrr Pena, al qual li pertoca una bona part de l'exit d'aquesta de l'aportació dels indispensable sessió que a Catorzè concert: 20 COR DE COS SACS tots tant maig DEL honora. ens 1934 DON per tal èI 'agrair-la com cal: a la collaboració l'"Associació de Cultura Musical», l'O­ amb artística, enguany afermada, BRERA pot avui registrar, complaguda i enorgullidâ, l'actuació del "Cor de Cal insistir Cossacs del en Don», la repetició com una de les més reeixides i estimades sessions mu­ sicals del Curs 1933-34. Magnífica demostració d'art choral rus, la que ens donaren els trenta-dos artistes cantaires que, amb fèrria disciplina, dirigeix el culte mestre Serge J aroff,' i que constitueixen aquest únic i meravellós .. com amb un nombre tan no encerta pas a explicar-se "veus, aconsegueixen aquells meravellosos efectes d 'una: tècnica quasi instrumental, i aquell viu i vigorós colorit i aquella tan intensa ex­ pressió poètica que imprimeixen a totes les interpretacions. L'encertada i autoritzada direcció del Mestre Jàroff, unida a l'envejable qualitat de les veus individuals-característica proverbial en els cors russos, especialment la corda cie baixos-s-, ens permeteren fruïr, admirant-ho : el'timbre i fusió conjunt, que hom reduït de 9 \ de les veus, si profunda en els baixos, delicada en els falsets dels tenors; pianíssims i d'una extraordinària amplitud en els conjunts. Cal no oblidar-nos de les boniques veus dels solistes, d'un estil tan' expres­ siu com mancat d'amaneraments. Encara que en el repertori del "Cor de Cossacs del Don» hi figuren també obres polifòniques d'autors d'altres païssos, ultra les més grans concepcions chorals de la música universal, les cançons religioses i populars de llur país, constitueixen el repertori que més renom els hi ha donat. La nostàlgia característica de les cançons del poble rus; l'emoció fortament impressionant de les obres de caràcter religiós; les característiques belleses de peces eminentment populars; la demostració tan viva i vigorosa de la dansa genuïnament russa, tot tan mestrívolament in­ terpretat, frapà inconfundiblement a la nombrosa concurrència que ja de bon antuvi es donà compte que fruia d'una veritable i perdurable impressió d'art. Tan fortament s'apoderà aquesta de l'esperit dels nostres consocis, sorprenent en els que es donà el cas, verament insòlit en els nostres concerts, d'exterioritzar-se les manifestacions de joia i d'entusiasme als cantaires russos, àdhuc més enllà de la sala de concerts, acompanyant amb als artistes fins aplaudiments a la 1 r plaça pública. Sessions extraordinàries CONCERTS COMPLEMENTARIS Per tal d'expansionar i propagar la finalitat cultural de la nostra Entitat, alhora que per a rehabilitar i divulgar certs aspectes de la música, no, direm oblidats, però sí injustament i excessivament negligits, durant el curs pas­ sat, l'OBRERA DE CONCERTS ha celebrat dues sessions complementàries, que han estat altres tantes manifestacions artístiques, extraordinàriament reei­ xides. Per a commemorar la Festa del Treball de l'INSTITUT d'enguany, i en concert inau­ tra recensió que per la seva rabie' esdeveniment musical. transcendència social i artística mereix tan memo­ Mercès al bon acolliment que en la Comissió de Parcs i Palaus i la de Cultura de l'Excm. Ajuntament trobaren les iniciatives, per a aquests tres concerts havem disposat del Palau cional, del de Projeccions i del de Belles Arts. tres nos­ Na- ' S etè concert: 4 RECITAL D'ORGUE'PEL Transcribim: [ebrer tasca 10 « MESTRE JOAN ... ¡ SuÑÉ SINTES Mancant tot d'educació musical que realitza entre els .seus .\ 1 1934 justament a Barcelona les ocasions en les quals es pugui donar a conèixer al nostre poble la música escrita per' a or­ gue, i posseïnt l'Excm. Ajuntament el magnífic instrument installat al Pa­ lau Nacional de Montjuïc, caldria aprofitar tota avinentesa de facilitar al poble l'accès a aquesta branca de l'Art, lamentablement oblidada a casa nostra. I venint ara la petició de l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS a ofe­ rir una oportunitat per tal d'omplir el buit del qual es plany el sotasignant i mereixent l'entitat peticionària tots els encoratjaments per la magnífica ' f ORQUESTRAL DE L'A. O. DE C., encara es celebrà una al­ sessió extraordinària, que mereixerà, en el 'seu respectiu lloc, l'extensa gural adherits ... )) justícia reproduir eis precedents mots del Mestre joari Grignon, per tant com el seu favorabilíssim informe facilita, en bona part, I'org anització d'aquest recital d'orgue, ofert als nostres socis, tan com per omplit un buit de la nostra cultura musical, com per a iniciar un culte especial a un dels més antics instruments musicals i, sens dubte, el de més esplendorosa i subjugadora expressivitat, Una altra particularitat cal encara remarcar. S'ha dit que l'organista, per -I'extensió, varietat i pro­ funditat dels coneixements que posseeix i que constitueixen la seva musica­ litat, és l'artista que més plenament pot reivindicar per a sí mateix, l'honrós títol de mestre. l l'OBRERA, a més de facilitar Ia coneixença íntima, sonora i emotiva del magnífic instrument installat al Palau Nacional cie Montjuïc -orgue que de posseir-lo un altre país no tan indiferent i distret com el Havem cregut de Lamote de nostre, fóra una de les belles coses per a mostrar als forasters que ens visi­ ten-, pretenia l'exalçament artístic més complet possible, ciel nostre jove organista, Joan Suñé Sintes. Una dernostració de com T'org anització d'aquest recital d'orgue-que d'ara en en­ clavant caldrà no relegar a l'injust oblit-, n'és testimoni-ultra l'enorme concurrència que hi assistí-, el considerable nombre de felicitacions rebu­ cies, lloant tan interessant com massa negligida sessió musical dintre les activitats artístiques de la nostra ciutat. L'extens programa-d'un alt yalor musical-, posa a prova la destacada personalitat de l'organista, la perícia i acurada tècnica del gual,_ junt amb llur sensibilitat artística, en finalitzar el concert foren perllongadament festejades per l'auditori. Fem constar que i '" r prestigiós mestre fou dencertada I a per de la facilitat de mobilització la nornbroslssirna I assistí al recital f i Autobusos establiren serveis extraordinaris. un j (unes 7.000 important descompte als socis i Treteè I' persones), PRESENTACIÓ maig L'INSTITUT concurrència que Montjuïc concedí Companyies de Tramvies Funicular invitats, i les concert: 6 DE el de . 1934 ORQUESTRAL aprofitar+de l'eficàcia divulgadora que assoliran les nostres activitats, mitjançant la tramesa d'aquesta Memòria a tothom qui creiem pugui interessar-li el seu contingut, res millor per a orientar el lector res­ DE L'A. pecte la finalitat que impulsa la creació cie l'INSTITUT ORQUESTRAL O. DE C. ; res més indicat per a insinuar-li l'abnegada tasea a què tots els seus components i, molt especialment, el seu voluntariós mestre Joan' Rich Volent-nos I 1 . lliuraren durant molt de temps; res més albirador dels obtinguts i de l'acolliment que meresqueren, que la reproducció d'uns textos. Primer, el delcomentari definidor i orientador de la idea que impulsà la creació de l'INSTITUT, text que pretén sintetitzar la gènesi, desen­ i Santasusana, es resultats volupament i finalitat de la nostra obra i que LA FUNCIO SOCIAL-EDUCATIVA DE DE a continuació transcribim: L'INSTITUT L'ASSOCIACIO OBRERA DE ORQUESTRAL CONCERTS El concert extraordinari que celebrem avui lé un doble objectiu, amarat d'una mateixa significació idealista. La cornmernoració, encara que un xic extemporània per circumstàncies conegudes, d'una diada genuinament però 11 obrera: Ía Festa del ja quasi centenari treball, historial î Ía presentació pública, Í'Íngrés d'audicions, l'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, sincerament orientat i definit. Fit el pensament el lema: d 'una el nostre en agrupació creada dintre de amb fins culturals d'un caire pedagògic Cultura per a [ruir la música» i "MúsiC(! la fusió d 'aquests dos anhels ens ha do­ nat el camí d'oferir als nostres associats el mitjà més directe per a dotar-los per a en millorar-La nostra « cultura», d'una educació musical el més extensa i sòlida possible. Innegablement, l'As­ SOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, sentint música, ha assolit Ull grau d'espiri­ tualitat no tan fàcil en altres ambients, però, si és per nosaltres una noble i bella aspiració, servir-nos de la música-l' Art més profundament huma, i que arriba més intensament en la sensibilitat del poble-, per a assolir una superació en aquest aspecte, que millor que cultivar el nostre esperit fent música, identificant-nos amb la seva essència i transportant-nos a les seves més íntimes i sublims? regions Recordem que la idea que inspirà la funclació de l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, fou la d'aplegar el crescut nombre de companys socis, .els quals ja sia aspirant al professionalisme o simple­ ment per afició, han estudiat o estudiïn música en algun dels seus variats mitjans d'expressió, i facilitar-los-hi, com a complement a llur preparació individual, l'organització de cursos de pràctiques que els donguin la neces­ sària experiència tècnica i els ajudin a assimilar les múltiples qualitats mo­ rals que se'n desprenen. Per bé que el propòsit és donar a aquesta orientació activa cie les ques de l'INSTITUT ORQUESTRAL, de les quals n 'és l'acte d'avui, la màxima amplitud i propulsió, de l'ensenyança teòrica i tas­ magnífic punt de partida tots els aspectes comprenent pràctica, des de les classes elementals de solfeig' fins al conreu de tota mena d'especialitats musicals, no negligint els estu­ dis d'història de la música i tots els que són indispensables per a una for­ mació musical més completa, de moment la que més la seva preocupà per fou la modalitat orquestral, i és amb ella que' es co­ donar forma a les nostres iniciatives. D'aquí ve la seva denomina­ importància mençà a i eficacia, ció d'INSTITUT ORQUESTRAL. Durant dos anys i sense interrupció , amb una constància i una voluntat que els honora, han vingut realitzant un intens treball d 'estudi amo lliçons de conjunt d 'orquestra, convenientment preparades, i sense altre estímul ni aspiració immediats que el d'assolir un major perfeccionarnent. Sense defa­ lliments, superant l'aparença enutjosa que pogués tenir la freqüent repetició d'algunes lliçons, han arribat a l'acte d'avui que inaugura en la nostra vida social i cultural, un nou camí d'una transcendència ben manifestà. Es trac­ ta, doncs, d'un iniciament d'auto-actuac-ió,· millot dit: els socis de'l'OBRERA actuant per a ells mateixos, en una tasca pletòrica de belles i fructíferes esperances. Les activitats de l'INSTITUT ORQUESTRAL du�ant aquest transcurs de temps, han estat avalades per I'interès demostrat al seu favor pels nostres més eminents músics, Els mestres Pau Casals i Lamote cie Grignon, en distintes ocasions han assistit a algunes de les sessions i han d'assaigs, 12 I t orientar i volgut les assessorar tècniques; palesant seves tasques amb profitoses ensenyances així la seriositat de l'obra empresa. L'INSTITUT ORQUESTRAL abandona avui per primera vegada el seu am­ treball, per tal de mostrar públicament els resultats obtinguts, i retornar després, amb més delit si cal, a la seva tasca quo­ bient natural d 'estudi i -tidiana. ' Es el desig predisposar nostre l'ànim de l'auditori per tal de què es cap­ del concepte just del que significa l'INSTITUT obra. Voldríem que hom es formés la idea de que va ORQUESTRAL i la seva a escoltar, no simple­ ment una Orquestra d'af.icionats, més o menys bona, sinó una agrupació dedicada exclusivament a l'estudi d'aquesta modalitat musical, en l'actua­ tingui ció de la qual, però, creiem no serà difícil descobrir-hi matisos i qualitats inapreciable, molt particulars en una orquestra amateur, i dels voltes, en són mancades les orquestres de professionals. d'un valor quals, a sòlida base que cal bastir-hi una obra construe­ dos aspectes tècnic i espiritual, els fruits de la qual s'ob­ tindran d'una manera espléndida, continuada i constant. Si en l'ordre tèc­ nic, l'orientació i el desenrotllament del qual correspon a la direcció de Es damunt tiva en els d'aquesta seus ORQUESTRAL, els resultats poden ésser d'una importància deci­ siva, pla espiritual els benifets que reportarà aquesta obra són d'un valor incalculable. Tals, el foment de l'esperit de collectivitat ; l'exercici de la voluntat i de la disciplina; el refinament de la sensibilitat; l'estímul i as­ piració per a les coses nobles i belles, i una millor disposició per al goig l'INSTITUT en el estètic. primer concert que dóna avui plena consciència del seu fi deixant considerar el seu valor i del no de que persegueix, però origen i interès com a cosa artística. Encoratjern-los i animem-los a què perseverin en les seves tasques d'estudi i treball amb el millor entusiasme i seriositat, i tots els que la situació ens ho permeti, cal que collaborern a protegim mo­ Disposem-nos, doncs, l'INSTITUT ORQUESTRAL ralment i de una de les manera seves escoltar aquest a DE L'A. O. directa millors a DE C., amb indirecta, aquesta obra de cultura que com l'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS; joies patrocina obra que constitueix un instrument d'una alta valor educativa i que està destinada a servir de lligam espiritual i de mitjà de proselitisme a favor de la missió cultural de la nostra de ASSOCIACIÓ, entre la gran família obrera . Catalunya.» parlar-vos d'aquest concert que d'una manera nosaltres, ens és ineludible, però, esmen�ar els noms de les autoritats i artistes que amb la seva presència -honoraren la sessió inaugural. Aprofitem, doncs, aquesta avinentesa per a remerciar pú­ blicament la nostra reconeixença a l'Honorable President de la Generalitat de Catalunya, Lluís Companys; al Conseller de Cultura, Ventura Gassol; als Mestres Pau Casals, Joan Lamote de Grignon, Ferran Ardèvol, Jaume Pahissa; al musicòleg Joaquim Pena; als concertistes Elisabeth Coëmans de P. F., Elena Romero, Frederic Alfonso, Margarida Orfila; als crítics musicals Antoni 'Marqués, Joan Salvat, Concordi Gelabert, Alfred Romea, Si tan 13 ens creiem rellevats de directa ens afecta a tots Rafael Moragas i Camil Oliveras, personalitats que en aquest precís gràfica. Fem-nos ara déure un i un I encara moment goig la ens no caldria es esmentar posen reproducció de tret a tots altres a de l'estilo­ aquells co­ mentaris crítics que ens ha estat oportú recopilar, per tal que el curiós lec­ tor, mitjançant la lectura global de totes aquestes ressenyes informatives, li sigui més planerament abastat el sentit crític que de la premsa meresqué la labor artístico-social de la nostra orquestra amateur .en la seva inaugural audició: "La ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS ha reunido a su objetivo primero, celebración de conciertos para sus asociados, un nuevo aspecto de 'su ac' tuación. Aquella .forma primera, de organizar y escuchar conciertos, es, en cierta manera, una manifestación pasiva; el INSTITUT ORQUESTRAL, que ahora ha fundado, es ·él aspecto actiyo de su vida. El INSTITUT ORQUESTRAL es una verdadera orquesta sinfónica, constituí­ da por elementos de la ASSOCJACI6, por obreros aficionados, que conocen y cultivan instrumentos musicales,' yes, además, una escuela donde estos elementos se practican y perfeccionan en la técnica instrumental. De esta medio là ASSOCIACIÓ OBRERA manera propio, de gran DE CONCERTS tendrá en su seno importancia, para ejecutar las obras sinfónicas, y por tanto, para facilitar su audición a los socios de la entidad. El pasado domingo, por la tarde, hizo su presentación en el Palacio de Proyecciones la nueva orquesta. un Ejecutó un programa compuesto por obras importantes: Minuetto, Haendel; Suite en re, de Bach; Peer Gvnt, de Grieg; En las estepas Asia Central, de Borodin; Davant la Verge, de Morera, y la obertura Las Ruinas de je del de Atenas, de Beethoven. La orquesta es muy numerosa y toca con afinación y mucho ajuste; maestro, el joven Juan Pich Santasusana, la dirige con gran amor y conocimiento, demostrando en la interpretación de las obras no estar falto su de y emoción. sensibilidad Es, pues, el INSTITUT ORQUESTRAL, en conjunto, una obra que se ofrece llena de prometedoras esperanzas en bien de la cultura musical y de Ja espiritualización Una ciones, y del gran y de las masas. muchedumbre .llenaba la bella aplaudió maestro, al con gran terminar sala del Palacio de Proyec­ calor y entusiasmo la labor de la orquesta el concierto y después de cada una de las - obras del programa. Citaremos tro como una de las más Morera Davant la aplaudidas, la bella sardana del JAIME (,<Las P AHISSA." Noticias s.¡ "L' ASSOCIACIÓ OBRERA' pàtica sessió 14 maes­ Verge. amb la DE CONCERTS presentació de la ens seva ha ofert també una agrupació orquestral, ben sim­ que temps I I ,/ ha treballa la direcció del sota jove mestre Joan Pich i Santasusana. La formada per socis de la nostra admirable entitat, és un encert que mereix els més sincers elogis. L'obra educativa que l' ASSOCIACIÓ OBRERA realitza amb una eficàcia ja ben provada, assoleix constitució d'aquesta orquestra, major profunditat i s'orienta amb una ambició nobilíssima que .hem un exemple magnífic. Amb l'execució del programa d'aquest en el concert, qual figuraven obres de Haendel i de Bach-s-la Suite primer en re menor-, de Grieg, Borodin, Morera i Beethoven, l'INSTITUT ORQUES­ TRAL DE L'A. O. palesà una preparació conscienciosa i una capacitat que segurament el mestre Pich Santasusana sabrà fer fructificar esplèndida­ ment. Hem de fer, doncs, els millors auguris a la novella orquestra i ens hem de felicitar de l'adquisició que ella significa per a la nostra ciutat. així una d'oferir com . B. S.,,· ("La Publicitat".) "Con laudable dado propósito, la ASSOCIACIÓ OBRERA orquesta cuya dirección ha confiado al una DE joven CONCERTS ha fun­ músico Juan Pich Santasusana. La de la presentación música, domingo tuvo de dicha orquesta, que está formada por entusiastas en el Palacio de Proyecciones de Montjuic, el efecto por la tarde. obras de Interpretaron Haendel, Bach, Grieg, Borodin, Mòrera y Beethoven. Aunque no es definitiva la labor actual de esta orquesta,' ya que es ésta primera actuación, demostraron, sin embargo, sus cornponentes. un en­ tusiasmo que con el estudio profundo y Ia práctica constante han de lle­ varla sin duda a la deseada perfección, y los elementos que pueden ayudar a ello verán una mayor tranquilidad de .gesto por parte del maestro, es de­ cir, menos sequedad y nerviosismo y más cohesión entre los diferentes pla­ nos sonoros en relación con las partes de importancia melódica. Las cualidades del maestro Pich, que demostró poseerlas, y el entusias­ mo, que como hemos indicado, evidenciaron los componentes de esta nueva su orquesta, hacen prever magníficos resultados. El auditorio pretes y en premió con grandes aplausos especial la del maestro Juan Pich. la labor de todos los intér­ A. M." ("Diario " ... En de Barcelonawï una ORQUESTRÁL DE L'A. O. El programa executat Haendel, J. S. Bach suite), Borodin, s'esdevingué la presentació de l'INSTlTUT C: (sota la direcció de Joan Pich Santasusana). en aquest concert comprenia obres ben escollides de (Suite en re menor), Grieg [Peer Gynt, primera d'aquestes sessions DE Morera i Beethoven. El nombrós auditori que les escoltà Projeccions de Montjuïc, reconegué els mèrits de llur execució festejà amb llargs aplaudiments el director i els voluntariosos instrumen­ al Palau de i tistes que amb admirable perseverança secunden la noble tasca del mestre Pich." ("Revista Musical Catalana".) lb I "En la ASSOCIACIÓ OBRERA TRAL. Al frente de éste veréis a DE un INSTITUT ORQUES­ Juan Pich Santasusana. entusiastamente da al INSTITUT ORQUES­ un CONCERTS joven Cuenta tan sólo veintidós años y TRAL la pujanza que necesita para llevar Ahora, en el Palacio de Proyecciones se creó maestro: a de término feliz Montjuich y su obra. en conmemoración de la Fiesta del Trabajo, el INSTITUT ORQUESTRAL se ha presentado ante numeroso auditorio. Su primer acierto estuvo' en ofrecer amplio y variado programa. El mérito del maestro Juan Pich Santasusana estuvo reflejado en el triunfo de los interpretadores, casi todos ellos obreros y profesionales del instrumentismo. Así es que entre los primeros violines figuran Ricardo Abello, Antonia Pich, Clara Tintoré, María Teresa Choimet, Manuel Ca­ seny, José Font, Enrique Sala, José Tomás, Antonio Barbany, Jaime Vi­ cens, José Marquet, Antonio Grau, Francisco Bosch, Antonio' Carbonell y Ventura Fards. Entre las violas, se halla Osear Almer y en los segundos violines, Jorge Veciana, Agustín Falguera, Juan Rosell, Agustín Ruiz, Gre­ gorio Salcedo, Francisco Villanueva, Joaquín Sabaté, Anastasio Rocha, Juan B. Ferrer, Casimiro Travesset, José Fort, Antonio Saludas, Jaime Ciu­ ret, Francisco Casulleras, José Casadesús, Ramón Avellaneda y José Bar­ dieri, así como Leandro Macia, Santiago Simó, Juan Palet, Jorge Perarnau, José María León y Domingo Porta, en la cuerda de los violonchelos. An­ tonio Puig y Juan Illa figuran entre los contrabajos. Luciano Elisabet está en el atril de los flautistas, así como Esteban Ramón y Juan Martínez, en el de obóes, Gaspar León y Alberto Salvany en los de los clarinetistas y Jaime Rius desempeña el fagot. Agreguemos los nombres del trombonista José Coll, el de Juan Vall­ honesta y Juan Bayó, que desempeñan la parte de trompetas, y José Ta­ llada, el de la tuba, aSI como los timbales han sido confiados a José Llorens. No vayamos a olvidar, dado que sería injusto, el consignar que diversos profesores pertenecientes a la famosa "Orquestra Pau Casals», así como a la benemérita Banda: Municipal, colaboraron en este concierto desintere­ sadamente, evidenciando su simpatía por la ASSOCIACIÓ OBRERA DE CON­ CERTS. Consten, pues, los nombres de los profesores Alfonso Masheras, Conrado Giral, Ventura Casalins, Juan Gratacós, Conrado Bas, Francisco Higueras, Pedro Cantarell, Narciso Carbonell, Angel Manén, Ramón Bo­ nell, Francisco Aznar, Jerónimo Mendez, Carlos Jaime, José Creus, Amadeo Mestres, Alfonso Clusa y Miguel Armengol. El Minué del Concierto en re, de Handel; la Suite en re menor, de Bach; Peer Gynt, de Grieg; En las estepas del Asia Central, de Borodine; la sardana Davant la Ver ge, de Morera, y la obertura de Beethoven de Las ruinas de Atenas, fueron interpretadas dentro de una seria y escru­ pulosa tendencia a manifestar la buena música. Aplaudí al maestro Juan Pich Santasusana y a su entusiasta y disciplinado conjunto del INSTI­ TUT ORQUESTRAL, porque evidenciaron que se solidarizaban en una aspira­ ción común, la de propagar y difundir el arte, llevando como norma la cultura. No puede, INSTITUT no debe haber indiferencia ante esta puesto que los propulsadores podrán siempre decir: 16 primera actuación ORQUESTRAL dimanado de la ASSOCIACIÓ OBRERA "Lo DE del CONCERTS, imposible se , I ha t j Que hecho». den viene encubrir su a ser indestructible nueva esterilidad irremediable con lección para los que preten­ un frívolo cretinamente considera de buen tono. Nuestros votos térpretes del INSTITUT ción de la Fiesta del ORQUESTRAL escepticismo acompañen que fué aclamado en esta a que los in­ eonmemora­ Trabajo. RAFAEL MORAGAS.)) ("El Día «En el Gráfico)).) magnIfico presentación , el salón del Palacio de INSTITUT ORQUESTRAL, Proyecciones, dirige el que dió su concierto de maestro Juan Pich Santasusana. Estaba dedicada la sesión acudió numeroso a conmemorar la Fiesta del Trabajo y en ella auditorio. Forman el INSTITUT ORQUESTRAL socios de la OBRERA y algunos profe­ sionales, que han llegado a alcanzar un muy recomenclable conjunto. Interpretaron Minuet, Haendel; Suite en re menor, Bach; Peer Gynt, Grieg; En las estepas- del Asia central, Borodine; Davant la Verge, Mo­ rera, y Las. ruinas de Atenas, Beethoven. El conjunto, bien disciplinado y en perfecta cohesión de matiz, obtuvo recomendables interpretaciones, siendo abundantemente aplaudidos los eje­ cutantes y su maestro director, Juan Pich. N uestros parabienes a todos. - ALARD.)) ("El Diluvio)).) "¿ Recuerdan mis lectores una crónica de donde les hablaba de la ASSOCIACIÓ OBRERA Barcelona, desde algunos principios DE del corriente año, establecida en CONCERTS impulso generoso de aquel gran en esa ocasión que entre los proyectos de próxima realización a cargo de tan prestigiosa entidad -figu­ raba la presentación cie una Orquesta constituída por elementos no profe­ sionales. Llegado el proyecto a la cima, recientemente se presentó ante el público catalán, por primera vez, el INSTITUT ORQUESTRAL DE L'AsSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, que así se denomina esta entidad sinfónica. Es su director el maestro Juan Pich Santasusana, y el debut tuvo por marco el Palacio de Proyecciones de la ciudad que se llamaba condal anti­ g uamente. El programa incluyó un Minuete de- Handel, la Suite en re menor de Bach, la suite Peer Gynt de Grieg, En las estepas del Asia Central de Borodin, una sardana de Enrique Morera y la obertura de Las ruinas de Atenas de Beethoven. Considérese que la interpretación de to­ das esas obras corrió a cargo de obreros; que no se trataba de profesiona­ les, sino de aficionados, y, por último, que éstos han preferido entregar­ se en las horas libres al cultivo de esas distracciones espirituales, mejor a otras que expansiones, tan abundantes en la metrópoli catalana. A la vis­ ta de todo ello resalta el _mérito de-Ia labor emprendida. Y si, por añadi­ dura, el éxito que podríamos denominar sentimental se ve fortificado por el éxito puramente artístico, como así sucedió según mis informes, se Im­ pone una referencia, para que sirva de ejemplo y de estímulo en esta meartista que se llama años atrás, Pablo Casals? por Refer! 17 seta donde tantos hablan de 10 que hay que hacer; donde los "mejores» sino que más bien deshacen, y donde seda de de-, sear que la afición musical tuviese mayor impulso entre las clases humil­ des. Añadiremos tan sólo que a la fiesta inaugural de ese INSTITUT asistie­ hacen no presidente de la Generalidad, señor Companys, y los maestros Casals Grignon, directores, respectivamente, de la "Orquestra Pau Casals» y de'la Banda Municipal barcelonesa, realzando con su presencia ln importancia de aquel acto prometedor en grado sumo. ron y I, precisamente, el Lamote de JOSÉ SUBIRÁ.» ("El Socialista».) I, I, I, Ii II I, I, "La ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS sacaba de la intimidad de su am­ biente de estudio y trabajo al INSTITUT ORQUESTRAL, por ella creado, y le presentaba públicamente en el Palacio de Proyecciones, de Montjuich. Esta agrupación sinfónica, for-mada por entusiastas socios de la OBRERA, con la agregación de algunos elementos profesionales, hizo honor a su maes­ tro, el joven músico Juan Pich Santasusana, que, merced a una labor tan sabia como eficaz, ha conseguido dotar a Barcelona de otra orquesta de las que pueden esperarse jugosos frutos. En la ejecución de obras de Handel, Bach, Grieg, Borodin, Morera y Beethoven, el INSTITUT ORQUESTRAL se condujo con una disciplina y una corrección admirables, por 10 que el público se sintió arrastrado a la ova­ ción frenética y espontánea a los instrumentistas y a Juan Pich Santasu­ sana, El director. su de la Generalidad, Gassol, honraron con présidente Cultura, señor el señor y su concierto.» Companys, presencia este consejero de ("La Vanguardia».) "Bajo la dirección del inteligente maestro Juan lo I, Pich orquesta que ha fundado la ASSOCIACIÓ OBRERA el nombre de INSTITUT ORQUESTRAL y con elementos en nueva fesionales, se ha presentado ante el Santasusana, DE su CONCERTS, mayoría no la con pro­ público. Obtuvo la nueva orquesta, en el Palacio de Proyecciones donde se cele­ concierto, una excelente acogida. La labor excelente en fusión y en sonoridad que consiguió dió motivo a esperar muy sazonados frutos de la novel agrupación orquestal. Interpretó obras de Haendel, Bach, Grieg, Borodin, Morera y Beetho­ ven; siendo en todas muy justamente festejada por el público.» bró el ("El Noticiero Universal».) "En el Palacio de amateurs que bajo Proyecciones, zado la ASSOCIACIÓ OBRERA y aventajado maestro Del programa I, Borodin y en Juan el que Morera, destacó dicho por la orquesta 18 de Montjuich, presentóse la 'orquesta de ORQUESTRAL ha organi­ CONCERTS; confiando su dirección al joven el modesto nombre de INSTITUT con DE Pich Santasusana. figuraban obras de Bach, Haendel, Beethoven, el' Peer Gvnt, de Grieg, intuición de verdaderos profe- de modo admirable gran perfección. e r . público, que llenaba por completo el amplio salón, prodigó grandes aplausos a maestro y ejecutantes, a los cuales unimos los nuestros, de un modo especial para su director el maestro Pich Santasu­ sana, por el ímprobo trabajo artístico que representa la preparación de di­ cho conjunto." sionales, por lo que el ((Gaceta Musical".) «Diumenge a la tarda, tingué lloc al Palau de Projeccions de Mont­ juïc, el conçert extraordinari de l' ASSOCIACIÓ OBRERA, per a presentació del seu INSTITUT ORQUESTRAL que dirigeix el, jove mestre Joan Pich i San­ tasusana. L'acte, que fou triomf un complet pel mestre Pich i pels seus execu­ per la presència del President de la Generalitat, i pel conseller de Cultura, senyor Gassol, que jùnt senyor amb altres" destacades personalitats restà a la Sala fins acabar l'audició esmentada. El senyor Companys que fou rebut amb una gran' ovació en tants, vegé honorat Lluís Companys es aparèixer a la llotja presidencial, fou complimentat pels mestres Pau Casals i J. Lamote: de Grignon, que també assistiren a la festa, i fou acomiadat en finalitzar l'acte amb aplaudiments perllongats per la nombrosa concur­ rència que omplia la sala. Del concert i la seva interpretació, en parlarem en una propera edició amb la detenció que es executants seguit pels un públic imponent mereix si bé ens cal destacar avui el gran èxit acon­ els quals foren ovacionats durant tota la tarda per que emplenava completament el vast local. C. O." * * « esdeveniment Un gran * constituí la presentació al. Palau de Projec­ cions de l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, i curosament treballat que a iniciativa del gran Pau Casals (*) ha estat creat Joan Pich Santasusana. L'Orquestra, constituïda professionals, produeix la sensació -que ens trobem davant una massa orquestral d'elements aciençats, encertadament conduïts i pos­ seïdors d'un gran esperit de disciplina, fill d'un amor profund a l'art al qual dediquen tot el gran esforç que els ha portats a l'èxit victoriós i me­ per I'Intelligent per elements mestre no rescudament entusiasta. Començat el programa amb el delicat Minuet de Haendel, pertanyent al conegut Concert en re de l'autor de El Messies, l'INSTITUT ORQUESTRAL es lliurà en cos i ànima a la Suite en re menor de J. S. Bach, obra en la qual els joves instrumentistes penetraren plenament sota el guiatge encer­ tadíssirn del mestre Pich Santasusana. La «suite" Peer Gynt, de Grieg, palesà a la segona part la gran cohesió i unitat d'aquest magnífic conjunt orquestral; e� temps final Dansa del Rei de les Muntanyes aconseguí efec­ tes magistrals. No és gens desproveïda de dificultats i constitueix sempre un perillós compromís per als seus executants l'obra de Borodin En les Es­ tepes de L' Assia Central. Els perills, però, foren salvats pel mestre Pich (*) L'INSTITUT ORQUESTRAL DE�' A. O. DE C. és una institució concebuda pels ?ompanys dirigents. 19 Santasusana, que aconseg-uí dels cions d'aquesta obra més joves seus executants una de les audi­ i acabades. ,Després de la sardana del mestre Morera Davant que fou rebuda amb un èxit delirant, Beethoven marcà amb l'obertura de Les Ruïnes d' Atenes, el final apoteòsic perfectes la Ve'yge, interès i en qualitat veritablement excepcional. imponent manifestació d'entusiasme amb què fou premiada la tasca magnífica d'aquest jove i formidable director que s'ha imposat l'àrdua empresa de fer triomfar 'aquesta novella institució, jove i estudiosa que servirà de mirall a més de quatre agrupacions de caire pro­ d'aquest No concert en es pot descriure la fessional. Al triomf incontestable consolidat per les ovacions compactes de tantes mils animes hi veiérem destacar l'entusiasme, palesat a peu dret, de les nostres primeres autoritats polítiques, com també de les nostres maxi­ mes autoritats musicals. Així, el ORQUESTRAL DE L' ASSOCIACÍÓ Joan Pich Santasusana i l'INSTITUT DE CONCERTS, veieren ajuntar les mestre OBRERA confoses amb l'ovació popular, del nostre honorable President de Catalunya, senyor Lluís Companys, del Conseller de Cultura de la Genera­ litat, i també d'altres destacades autoritats, ensems que dels mestres La­ mote de Grignon i Pau Casals, la presència dels quals a l'acte avalora la qualitat artística d'aquesta presentació memorable, de la qual l'OBRERA pot enorgullir-se'n i el seu director senyor Pich vanagloriar-se'n. Vagi també una coral felicitació al primer violí i President de l' INS­ TITUT ORQUESTRAL senyor Ricard Abelló, que en la preparació d'aquesta mans, gran manifestació musical no ha reposat triomf definitiu del tot realitzat. UI un moment fins a veure el CAMIL OLIVERAS." (<<La Hwmanitat+.¡ / La tercera' solemnidad constituyóla la presentación del INSTITUT ORQUESTRAL, del propio establecimiento (de la misma OBRERA). Es un con­ glomerado mixto de aficionados, de futuros profesionales y de profesiona­ les ya maduros. Los dirige el joven violoncellista Pich Santasusana, con ardor juvenil y cuidados amorosos. Fueron aplaudidísimos, en obras de Haendel, Bach, Grieg, Morera, «... Borodin y Beethoven. DINO." (<<Ritmo".) «L' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, aquesta institució meritíssima nascuda al caliu de l'art d'un gran artista i d'una gran orquestra-Pau Casals-, tingué un dia la idea, certament feliç, de fundar un INSTITUT ORQUESTRAL. De la bona acollida dispensada a la iniciativa, n'és una prova palesa la nombrosa orquestra que s'ha format, composta de membres de l'esmentada associació; orquestra que el dia 6 d'aquest mes ens féu assaborir, al Palau de Projeccions, les primícies, el fruit de la bona llavor ben sembrada. Fins al moment del , Concert, ORQUESTRAL mai no havia estat pels qui íntimament el coneixien i joventut filharmònica. Del dia 6 en l'INSTITUT cap transcendència artística, que no fos sabien apreciar el lloable esforç <:j'una 20 endavant, l'INSTITUT ha començat la que. el actuació seva Podríem pública. dir paper no és altre que el de la formiga previsora. Durant I 'hivern, i més assaigs. Treball dur-d'unificació, primer; de perfecciona­ seu assaigs ment, després=-"; treball Només ignorat-pesat, potser-s-. una gran voca­ gran estimació a l'obra començada podien fer el miracle del triomf. I el triomf ha vingut. Triomf merescut; triomf que ha obert les portes de l'exit a un estol d'amants de la música, a un estol d'altruistes a qui l'afec­ ció i una ció ha portat més enllà dels seients des d'on s'escolta la música: sense altra recompensa que amor a uns l'escenari, ni altre mòbil que .I'autèntic aplaudiments l'Art. Sota la direcció intelligent del mestre llavor i l'ha vista créixer-l'INSTITUT Joan Pich-el ORQUESTRAL ens qual ha sembrat la delecta amb un Con­ repertori del qual, compost de peces exquisides i alguna d'elles ben difícil-Peer Gynt, de 'Grieg- fou executat, de vegades, amb un excellent gust musical i, sempre, amb discreció sobrada, la qual cosa féu mereixer els elogis d 'un públic conscient del seu paper fiscalitzador. "Radio-Barcelona» s'encarrega de transmetre arreu de Catalunya el Concert, que en conjunt, donà una perfecta idea del que és la nostra joven­ el magnífic, cert en un dels mil caires en que es manifesta. Obra lloable la de l'ASSOCIACIÓ OBRERA per l'esforç que suposa i la cura amb que s'ha empres el guiatge de l'INSTITUT; obra pacient, digna de lloan­ ça, la del mestre Pich, qui, amb el seu esforç, ha sabut encaminar satisfac­ tut tòriarnent el treball collectiu ; obra meritòria i que ha lliurat amb exit la primera l'orquestra, fi, la de alliçonadora, en escomesa la lluita per en . l'ideal. Uns i altres: gratitud associació, que hom deu a mestre tots els qui s'han fet creditors de la pro de la Cultura d'un poble. i orquestra, lluiten en JAUME VICENS CARRIÓ:» . (" Clarisme».) CONCERT ÍNTIM D'HOMENATGE AL MESTRE L'A. O. PAU CASALS C. trobés una oportu­ Calia que l'INSTITUT ORQUESTRAL nitat que li permetés ·tributar un -modest per bé que entusiasta acte d'ho­ menatge al Mestre Pau Casals, tota vegada que, com més endavant es dira, no li fou permés d'intervenir, modestament, en el concert celebrat al Palau DE Nacional en honor de Pau Casals. D'altra DE banda, el Consell Directiu es de l'ASSOCIAEIÓ OBRERA DE CONCERTS, a premiar la tasca voluntariosa i abnegada que tan inlassablement s'imposaren tots els companys de l'INSTITUT, per tal d'excdlir en la comesa artística que tot­ creia obligat, en nom esguardava com un bell i afalagador somni, que mercès a ells,' esde­ vingué, però, realitat viscuda, i d'una faisó tan admirable com memorable. Ambdós objectius s'acompliren la tarda del dia 22 de juliol, no pas tal com els anhels del Consell Directiu desitjava. A desgrat de revestir expro­ fessament d'un caràcter íntim aquesta sessió d'homenatge al Mestre Pau Casals, i per tal de possibilitar I'assistència als socis interessats de concor­ re-hi, la Junta Directiva realitzà, prèviament, les oportunes diligencies. endevinant els propòsits del mesA part certes dificultats d'organització hom 21 Casals-molt naturals i comprensibles si es té en compte el contingent d'associats que probablement haurien acompanyat l'INSTITUT, i el lloc· on devia celebrar-se l'audició, ben a contracor i amb recança, el Consell Direc­ tiu hagué de desistir del primitiu propòsit. tre Per tant, la tarda de l'esmentat social, partia diumenge, del davant del nostre Estat­ d'autocars, traslladant l'INSTITUT ORQUES­ TRAL a la residència del Mestre Pau Casals, situada a la Platja de Sant Salvador. En passar pel Vendrell, els expedicionaris es deturaren uns mo­ ments per a visitar la casa on nasqué Pau Casals; l'església parroquial on el mestre inicià la seva gloriosa carrera musical i el carrer que porta el nom illustre del gran violoncellista. Una vegada situada convenientment l'orquestra en mig dels magnífics jardins de la finca, començà el concert. Sota la direcció de Joan Pich, l'INSTITUT ORQUESTRAL desgranà amb encert i perfecció, obres de Bach (Suite en 're), Mozart (A ndante de la Cassation número 1), i Haydn (Simfonia, en sol meno?', núm. 13). En mig del con­ cert, ocupant el merescut lloc CI 'honor, féu la seva presentació el QUARTET DE CORDA DE L'INSTITUT ORQUESTRAL, constituït recentment amb motiu de la donació de l'instrumental pel senyor Joan Sonntag. L'integren els com­ ge una caravana panys Ricard Abelló (violi), Antònia Pich (violí), Alfons Masheras i Leandre Macià (violoncel). L'actuació d'aquest jovençà (viola) agrupament de cambra amateur, esdevingué una revelació artística que cridà fortament l'atenció, per tant com la seva meravellosa tasca parlava eloqüentment d'un esforç reeixidíssim de voluntat, d'abnegació, d'entusiasme, d'amor, àdhuc de vera intuició musical. Tanta fou l'homogeneitat del conjunt i l'expres­ sivitat donada a les joganeres pàgines d 'un quartet haydinià. L'altruisme artístic del que ja ens permetem anomenar el nostre gran amic, el senyor Joan Sonntag, no mereixia pas menys. Els nostres companys del Quartet trobaren la manera més bella i emocionant de palesar al susdit Mecenes, serà sempre estimada i honorada la seva valuosa donació. Tot i come­ indiscreció, confesem als companys quartetistes com plagué al do­ nant l'enlairada destinació reservada als seus un dia acariciats i estimats com. tent una instruments" avui al servei de esperits selectes i cultes, esclaus la música més pura i en possessió d'uns d 'unes mans encara que una mica inhàbils, i enamorades de 1 'art musical. L'anunci d'aquest concert íntim d'ofrena i homenatge al Mestre Pau Casals, desvetllà una gran i molt simpàtica curiositat, si tenim en compte la nombrosa i distingida concurrència que s'aplegà i es distribuí per tots els bells indrets del jardí. Entre altres personalitats i artistes, assistiren, honorant l'audició, Ventura Gassol ; l'Alcalde del Vendrell, acompanyat amoroses d'una representació del Consistori; la violoncellista russa Raya Garbusova; l'escriptora Margarida Nelken; la nostra cantatriu Conxita Badia; un redactor del periòdic madrileny, "Luz», etc. De la suggestió de la festa, desenrotllada en un ambient altament poè­ tic, tant com de l'exemplaríssim espectacle social que hom copsava esguar­ dant els fruits artístics dels nostres conjunts amateurs, integrats exclusiva­ . ment per obrers, en donarà bella i tra dialèctica eixuta i mancada emotiva relació, més que no pas la nos­ les impressions d'una poetissa d'imatgeria, que restà 22 colpida pel singular espectacle. La ploma agil i aguda de Margaricja Nelken, en unes ratlles rublertes d'emocióIncontinguda, ho vessa tot pagines de "La Humanitat», titulat: de fantasia i amarades d'amor i xopes en un escrit aparegut en les LA TARDA INOBLIDABLE jardí, que té al mig un limpid rectangle d'aigua reflectint un for­ de dona, esta tancat, vers Llevant, per una galeria darrera els vi­ dres de la qual s'alcen i baixen l'anyil i l'escuma de la mar, de la qual han sorgit Venus Anadiomena, la vela llatina i els ritmes proporcionats a escala humana. La porta del reixat que dóna a la mar esta oberta de bat a bat els propietaris i llurs arnies, per a deixar el pas franc als qui vulguin, amb compartir el regal exquisit d'aquesta tarda diumengera. En cadires rústi­ la inclinació, dones joves de ques, en peu, en grups formats a l'atzar o per daurats braços, minyons. de pit robust en l'escotada samarreta, nois iguals als que un dia dansaren-amb el mateix perfil, amb els mateixos gestos­ en les metopes partenaiques Algun vestit femení de particular elegancia El mós nu ... ... La testa roman­ Un mono de mecànic Una velleta amb mocador al cap maternal dels La Gassol. i Ventura acció-de dolça expressió tica-poema ulls verds de la seva esposa L'expressió perduda en somnis llunyans de El ca­ Conxita Badia, la qual té un angel per a ella sola dintre la gorja meditant i rosa de Raya d'or d'inversemblant color Garbusova, parronet ... ... .. ... ... el feliç retorn al vaixell proa La tarda assoleix aquest a l'esdevenidor que és la seva patria precís de la troballa del dia amb la nit. ... minut la mar, un núvol estén el nacre d'una conxa la balustrada de la terrassa superior, des­ taca Ia seva bellesa eterna com una afirmació dogmàtica. Sonen els primers de l' A.ndante de la Cassation. Hi ha una sensació, feridora corn l'anyil més intens de gegantina. Una Venus, dreta Damunt en compassos una punxada, de moment perfecte, de hora que ha de fer perdonar moltes hores. Es el concert íntim ofert al mestre vador, per l'INSTITUT ORQUESTRAL DE Casals, en la seva casa L'ASSOCIACIÓ OBRERA de Sant Sal­ DE CONCERTS. el músic excels ofrena als treballadors catalans el regal d'a­ Anys de vegades prou quest art seu, que els poderosos d'aquest món no troben retornen el li els treballadors or per a pagar; avui, regal, obsequiant-lo, al mestre: música, seu torn, amb el que de més a prop ha d'arribar al cor del obres puríssimes dels genis més purs de la Música, interpretades per obrers Escola del Treball, beòciament perse­ que saben necessitar-les. D'aquella de la Dictadura, sorgí, entre altres nuclis decidits a no guida pels esperons deixar corsecar la cultura racial sota l'ombra de l'arbre centralista, aquest nucli que avui, sota la batuta arravatadorament entusiasta del jove mestre Pich Santasusana, es recrea i ens recrea amb pagines de Bach, de Haydn, enrera tots roben ,al descans nocturn les hores dels dia de l'obligació de guanyar-se el pa al taller. permet assaigs, que Aquestes noies, embadalides en llur illusió d'art, hauran d'oblidar-la dema, dilluns, en matinejar per anar al treball; aquest minyó, que abraça el con­ trabaix amb el fervor d'un místic davant l'altar, abraça la creació de les de Mozart. Són tots obrers, no seves I I pròpies mans, l'instrument que ell mateix, ebenista elevat a luthier 23 per devoció l'art, sabé fer-se, igual que aquells prirmttus que posaven el moldre els colors· i en pintar els rostres de llurs verges. El mestre Casals s'ha emocionat, j" el seu goig és el millor premi. Tots mateix a amor en troben, per a felicitar els músics, les paraules d'enhorabona. Tots; excepte nosaltres. Les que ens pugen als llavis descomposarien l'eurítmia del mo­ i Com és de dur el destí actual que no ens permet d'assaborir cap dolcesa només que amb un regust de remordiment, com el carreter que empeny el carro en emprendre la pujada, i sap que no té dret a descansar, ni àdhuc per agafar alè fins treballadors que es trobi a dalt! amb ment. i tanta devoció toqueu Bach, abans amb la i quina perfecció de dolor tan gran això, indubtablement: com ell l'esperit ens haveu Ai, que dubte demanaria ésser interpretat, que amb la dels dits, quin bé tan gran sens proporcionat! Perquè la civilització és Bach, i Haydn, i Mozart, i que vosaltres conegueu siguin necessaris. Però nosaltres venim de terres de civilització mor­ què Bach s'interpreta per a persones que ho paguen i que mai no podran ni sentir-lo ni necessitar-lo en la veritat de la seva anima; i en què els vostres germans-no poden.encara saber d'altres necessitats que de de­ fensar-se, durament, contra els qui els neguen el dret, no ja a l'art dels diumenges, sinó al pa i a la dignitat de cada dia. Si algú, en aquest instant, ens preguntés quin és el nostre desig, respondríem: que a la resta d'Es­ panya, com a Catalunya, els obrers puguin necessitar música de Bach. Ah! No te'n riguis, no, lector que no vas al taller. Fa a penes cent cin­ quanta anys aquests Quartets no sortien de la cambra de sedes i daurats del gran senyor que comprava l'obra, els seus intèrprets i el seu autor. I avui, ja ho veus, ací a Catalunya, terra civilitzada) sonen en un jardí, obert de bat a bat, i els executen obrers en homenatge a un mestre, la glòria del qual sobrepassa la de tots els grans. I Raya Garbusova, ep tor­ nar a la seva pàtria, va a tocar per als treballadors, perquè alia els millors concerts del món, i les millors representacions teatrals del món, es donen per a gaudi dels que produeixen. Però què sap Castella, què sap la resta d'Espanya del cor de Catalunya, si els que alia es creuen amb dret a cridar no s'adonen ni dels batecs que tenen més a prop? A la cambra-estudi d'el mestre Casals, davant l'única reproducció de la vera efígie de Beethoven, evoquem l'agonia de Carrière, aconsolada pel violoncel de qui sap ésser el mes gloriós concertista del món. i un dels ho­ mes -que reconcilien amb la Humanitat àdhuc els més desesperats d'ella. "Era un gegant-ens diu de Carrière-. Quan el sofriment no li permetia seguir serenament la música, agafava el seu Marco Aurelio que tenia des­ sota el coixí, i llegia alguna sentència sobre el dolon>. Però ara 110 es tracta de morir tranquils, sinó de viure exigint, per a tots, tot el que la vida pot donar. 1 110 podem 'començar per la serenitat, ni tan sols per la que Ir­ que ta us en . radia de vós, mestre Casals! MARGARIDA NELKÉN. Més les tard, pagines seguit: ha sorprés la troballa d'un altre treball, inserit periòdic "Luz», i que pel seu interès també reproduïm encara ens del en tot 24 I FRENTE AL MAR LATINO UNA FIESTA MAYOR DE ARTE En los jardines- rusiñolescos mediterránea de San Salvador Pablo de la se espléndida villa que frente a la playa ha hecho edificar el admirable violoncelista Casals, hemos asistido el domingo pasado a una fiesta democrática de arte puro y nobilísimo. El INSTITUT ORQUESTRAL DE L' ASSOCIACIÓ OBRE­ RA DE CONCERTs-grupo artístico formado por artesanos y trabajadores que en su devoción sincera hacia el arte selecto alterna sica de cámara la labor cotidiana de oficios-, con conciertos de mú­ ha querido sumarse al ho­ menaje que recientemente ha rendido -Cataluña entera al insigne violence­ lista. Este homenaje-en el cual los artistas obreros de la agrupación fun­ dieron por igual la admiración hacia el ilustre coterráneo con la gratitud a quien es generoso patrocinador suyo-, ha consistido en ofrecerle un con­ cierto íntimo en la propia residencia del maestro. Es a este concierto-ela­ borado sobre la base de trozos elegidos de Bach, Haydn y Mozart-al que hemos asistido sin previa invitación: por un azar de veraneante que acierta abierta en ese a pasar junto a la puerta de la finca de un gran artista, día a sus todo el mundo. Ha sido un espectáculo democrático, singular y gratísimo por muchos conceptos. Por la perfecta ejecución de las obras interpretadas. Por el estí­ personal presencia del consejero catalán Por la generosa gentileza del artista sin menor excepción, ha franqueado la entrada en su la propietario, que, residencia a todos: a sus amistades dilectas, a los veraneantes de la colo­ nia, a las gentes del pueblo. Y, sobre todo, por el mirífico ejemplo de cul­ tura y sensibilidad artística dado en esa tarde por este mismo pueblo que, instintivamente refinado, ha penetrado en los jardines del maestro con el mismo respeto que si entrase en un templo, y ha, permanecido en él cerca de tres horas escuchando con religiosa unción el selectísimo programa. No registraríamos el acto si sinceramente no hubiese pulsado nuestra sensibilidad. No sólo como artistas, sino .corno ciudadanos. Cuando, sin que nadie reparase en nosotros, hemos entrado, como los demás, en la suntuosa' villa, la emoción del inesperado espectáculo nos ha absorbido por entero. Circundados de auténtico pueblo los jardines, nutridas de público las balaus­ tradas de una amplísima terraza magníficamente emplazada frente al lumi­ noso mar latino, apiñados, junto a frondas, macizos y fontanas, grupos absortos de mujeres, niños-muchos, muchos niños-y payeses, la orquesta mulo oficial prestado al Pública, de Instrucción de los obreros artistas acto con la señor Gassol. suena en el silencio de la tarde con el tono y el aire justísimos que la música tiene en sus instantes de gravedad recogida y evo­ cadora. Bajo la experta batuta del joven maestro Pich y Santasusana van flotando en el amplio recinto-doblemente embalsamado con brisas yodadas y aromas de arrayán-, la Suite en re menor de Bach, un Andante de Mozart, el Cuarteto en sol y la maravillosa Sinfonía número 13 de Y ha sido un espectáculo profundamente emotivo contemplar el Haydn hondo-con hondura de espontaneidad-y fervoroso entusiasmo interior de todos: desde los artistas que ofrendan el homenaje-uno de los cuales, el ebanista Modesto Balúe, lleva al acto con legítimo orgullo un contrabajo ... 25 magníficamente construído por él en todos sus detalles-hasta los propios pequeñuelos que en racimos de carne sonrosada escuchan, seriecitos y bo­ quiabiertos, las melodías suavísimas y delicadas. Clara visión sugeridora, fiesta mayor de arte ésta' con que el maestro Pau Casals ha regalado a los suyos. Panorama y conducta evocaban días Porque sin alardes ni crematística se ha sabido ofre­ luminosos de Helenia. cer a todos unas de la cultura horas de instintiva, purísimo arte, milagroso exponente, de la sensibilidad refinada de todo un a su vez, pueblo. C. G. T. Vendrell, playa de San Salvador. Corolari" d'aquesta iarda inoblidable, fou l'entrega d'una batuta hono­ rífica que el Mestre Pau Casals, en la intimitat de la seva llar i en nom de l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, posà en mans del mestre director de l'INSTITUT ORQUESTRAL, Joan Pich i Santasusana. I ara, finalment, en la creença que sabrem interpretar ficlelment el desig joia de tots els consocis que, com a veritables entusiastes i enamorats de l'apostolat de l'OBRERA, viuen i senten com a pròpies les petjades de ln nostra Entitat, es senten alhora que satisfets, envanits de pertànyer a una i la ASSOCIACIÓ que si altres motius cie glòria no tingués per a oferir a l'esguard encuriosit, podria orgullosament exhibir aquesta bella i original creació de caire .pedagògic, social i artístic d'un illimitat horitzó en el terreny de les possibilitats artístiques; avui, repetim, caldria l'habilitat d'una ploma més ben tallada que la nostra, per tal cie lloar i exalçar la figura del nostre amic i collaborador el Mestre Joan Pich. Ell sap, però, amb quina sinceritat bateguen dins el pit de tots els socis de l'OBRERA, els sentiments de la reconeixença, de l'admiració i de l'afecte més pregon i perdurable, vers la seva personalitat. Cal dir-vos-ho una vegada més, benvolguts companys: a l'innegable i reconegut talent; a una mai interrompuda constància en el treball, i, per damunt de tot, al gran amor i entusiasme vers l'obra cultural de l'INSTITUT, qualitats a les quals cal afegir-hi, encara, les que dimanen de la pròpia i ja ben destacada personalitat musical del jove mostre, són degudes les br illant s actuacions simfòniques d'aquest agrupament que l'O­ BRERA tota deu estimar com una de les més belles i prometedores realit­ zacions artístiques que posaran en un lloc d'honor i donaran jorns de glò­ ria a l'Art, a l'INSTITUT ORQUESTRAL i a l'ASSOCIACIÓ OI3RERA ns CONCERTS. , • Quinzè concert: 17 juny 1934 FESTIVAL DE MÚSICA CATALANA COBLA "BARCELONA-ALBERT MARTÍ» Un eclèctic i selecte aplec de sardanes i glosses, interpretades per la Cobla esmentada, constituiren els elements musicals i artístics que contribuiren a l'èxit d'aquest Festival de Música catalana. Vagi, de bon antuvi, el més franc elogi i el més entusiasta aplaudiment, a la Cobla "Barcelona-Albert Martí", aquest agrupament d'excellents instrumentistes i meritíssims artis­ tes, que amb tanta perfecció, entusiasme, comprensió i sensibilitat, inter­ pretaren el copiós programa, revelant-se, una vegada més, com una de les 26 nostres millors cobles per artística musical típicament catalana, serví per transcendent i estimada més interessants del mestrívoles cesc revelar a Aquesta mani­ d'aquesta creació musical. tan compromesa tasca a festació la bellesa i valor que és la sardana, en la seva modalitat més obra artística: de concert. Un dels aspectes com a el constituí la inclossió Festival, que han escrit per i Eduard Toldrà. Si tenim glosses Pujol nostre poble a en en el programa de les cobla els talentosos mestres Fran­ compte la censurable indiferència que el filharmònic palesa envers aquest caire d'audicions, la nombrosa concurrència de socis i invitats que omplenava la Sala del Palau Arts, amb les seves exterioritzacions de franc acolliment i de ma­ entusiasme, esdevingué un esperonament per tal de prosseguir la pro­ fitosa, interessant i patriòtica tasca de redreçament, divulgació i assimila­ ció de la nostra música nacional, en el seu aspecte popular (i valgui I'acep­ ció més pura i noble del mot). Una prova més a favor de la nostra precedent argumentació, ens la donà el nombre d'obres que calgué repetir. Ultra les dues tan interessants glosses Els fadrins de Sant Boi i Les danses de Vila­ nova--impecablement interpretades per la Cobla sota la direcció dels res­ pectius autors, els Mestres Pujol i Toldrà-, s'oiren dues vegades les be­ de Belles nifest lles sardanes de- Narcís Paulís (La Vall d'Hostoles}, d'Enric Casals (Tar­ ragona), de Jaume Pabissa (Griselda i Gentil), de .Juli Garreta (Juny). Els mestres Paulís i Pahissa del volgueren associar la seva personalitat a l'èxit al més gran relleu del mateix en qualitat de direc­ celebradíssimes sardanes. Fins el batlle de la nostra ciu­ Festival, collaborant tors de les seves tat, el senyor Carles Pi i Sunyer, prestigià honorable personalitat, uns el Festival de Música élausura i l'èxit de la nostra sessió de de breus moments, amb la seva catalana, lloant el caràcter curs. Rehabilitació dels nostres artistes Avui que és el moment assenyalat per a clonar-vos coneixement dé Ja fer remarcar, especialment, aquells aspec­ tes de la nostra actuació que han estat un dels motius de les nostres cons­ tants preocupacions i en els quals no ens ha guiat altre finalitat que l'enal­ timent artistic de l'Entitat, sempre a profit de la cultura del poble. nostra gestió, l'aprofitem Entorn per a d'alguns d'aquests aspectes força interessants, i com a com­ de l'historial dels nostres concerts, permeteu-nos unes c1igresions fonamentalment relacionades en aspectes característics dels mateixos, lloats públicament, i que suara creiem pertinent remarcar-los per a satisfacció dels plement avui ens escolten i demà poden llegir-nos. No fa pas molts anys, que una entitat musical de la nostra terra, sus­ pengué les seves activitats artistiques per trobar-se econòmicament impos­ sibilitada d'organitzar concerts amb la cooperació d'artistes estrangers. qui Evoquem només, simplement, aquesta actitud que al seu dia fou justament blasmada pel que ella té d'antiartlstica pedanteria i de manca de sentit • p�riMk. En oberta comprensiva, no oposició a un criteri menyspreuar amb l'oblit o la tan restringit j a una actuació tan in­ CONC�RTS s 'ha imposat el deure dt indiferència, els nostres millors artistes. l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE 27 S 'ha dit que els pobles superiors, els pobles forts, se'ls estimen i els ad­ com als representants per excellència de la seva espiritualitat més miren elevada. L'OBRERA sions de cambra-s-sempre adaptades a un DE CONCERTS, figures de la inauguració de les ses­ disponibilitats econòmiques, s'ha vist honorada amb la col­ desinteressada-dels nostres fer més intensa la devoció i l'entusiasme proposat nents dençà de les 'seves pla prèviament establert-, laboració inestimable-àdhuc s'ha que a mesura grans artistes, les més emi­ envers de la nostra vida musical. La recensió que de les sessions de de llegir-vos, parlen prou eloqüentment respecte aquest cambra acabem I que no se'ns digui-afirm-ació peregrina-que el filharmònic només sent interès pels artistes i agrupaments estrangers. El nostre públic propòsit. l'equívoc. El-veritable desfà aimant de la música reclama, en primer lloc, programa de vàlua musical, abans que un intèrpret d'un nom més o menys auriolat, al servei, sovint, de moltes obres antimusicals. ¿Volem un dir que cal escoltar les més genials creacions en interpretacions mediocres? No. Però sí és preferible, creiem, una respectuosa, fidel, acurada i amorosa interpretació, viscuda per l'artista devot i exhibició enlluernadora i una falsejadora consciençós del de la veritat seu apostolat, a continguda en els dels grans apòstols de 14 Música. ¿ Cal lloar i protegir, xovinísticament, els nostres artistes i agrupaments, privant-nos del gaudi dels de terres enllà? Jamai. Però, molt més censura­ ble és encara aquella falla tan arrelada en tots nosaltres, d'exalçar el que evangelis és ofert amb el ens i fent-nos el sord el segell, i la nom reputació forana, aclucant l'esguard les coses, homes i institucions que porten l'em­ premta de la nostra espiritualitat i són mereixedores de l'estima i protecció que, nosaltres, els de casa els neguem, mentre gaudeixen de la dels altres a totes païssos. Es evident que, com en él agrupaments estrangers en les cas abans esmentat, l'actuació d'artistes i reunions de cambra; va estreta­ nostres a l'especte econòmic. L'OBRERA DE CONCERTS porta cele­ trenta-quatre sessions de música de cambra, encomanades la seva major part als nostres artistes. De I'interès i bon acolliment d'aquests con­ supeditada ment brades - dóna irrecusable prova la detinguda consulta dels seus progra­ (d'alta qualitat musical) i el creixent entusiasme del nombrós i fidel certs, mes en de consocis que amb la seva presencia sancionen la tàctica dels dirigents. No cal dir que jamai aquests es trobaran en el cas lamentable, per bé que ridícul, de l'entitat musical que un dia deixava de fer música, perquè no sabia-com encara semblen ignorar altres entitats-c-, que Catalunya té artistes prou meritíssims per a fer-nos gaudir, puríssima­ ment, de les belleses i emocions de la bona música. I aquests artistes-que per sort nostra són nombrosos-, quan són encoratjats, saben superar-se, ofrenant desinteressadament el seu art al públic senzill que els estima i els escolta religiosament en una comunió espiritual dignificadora. Respecte l'actuació d'artistes i agrupaments estrangers en les nostres reunions de cambra, no cal raonar pas massa els obstacles que s'han inter­ posat mantes vegades en planejar la realització d'esdeveniments artístics a base de conjunts i interprets no nacionals. De no haver-hi establerta entre concurs companys - - la 28 Delegació a Barcelona de la "Asociación de Cultura Musical» i la nostra Entitat, una .Éructlf'era convivència artistica, teixement de l'actuació del "Cor de Cossacs shauria possibilitat I'acon­ DOl1», que tot- remernbrant­ ens plau remarcar-ho nova­ nb del agrair. Mercès, doncs-i Musica]", els nostres consocis han fet la ment-, coneixença artística de dues modèliques agrupacions en el seu genere: el "Quartet de Dresde», abans, i suara, el "Cor de Cossacs del Don». I a te­ nor de les cordials paraules d'admiració i d'encoratjament que ens' han estat adreçades pel Consell Directiu central, podem dir-vos amb veritable satisfacció, que esdevindrà ininterrompuda i perclurable la intelligència ar­ tística entre la "Cultural» i l'OBRERA. I d'aquesta lleial collaboració, hem la, tant cal lloar i a 1'"Associació de Cultura cI'estimar'_ne, més que els rellevants fets' artístics que freturem per al fu­ tur, la comprensió i l'adhesió a l'apostolat cultural que impulsa i dóna vita­ litat a la nostra obra, no pas massa compres, a voltes, pels qui per raó de veïnatge, venen obligats a conèixer íntimament. Divulgació literàrio musical - paraules cie Cesar Cantú, que mes o menys venen a producció d'un art, és més plenament assaboricla pels qui estan iniciats en la 'seva història, i coneixen els trets car acterlstics dels seus conreadors, i les raons sentimentals o psicològiques que més han influericiat la gènesi i infantament cie les belles i immortals creacions artístiques. I nspirant-nos essencialment en el sentit cie les mateixes, direm que l'o­ rientació literàrio-musical instructiva dels cursos anteriors, ha estat presti­ giada en els programes del que suara historiem, mercès a l'aportació de treballs-signats o anònims-deguts al talent de Ricard Wagner, Joaquim Pena-el nostre més constant i celebrat comentarista-, Joaquim Pecanins, Josep Barberà, Ecluard Toldrà, Sants Sagrera i Joan SuM Sintes. Si no tan reeixits, els cie redacció han sigut enguany més nombrosos. Recordem unes dir-nos que la Audicions musicals a un Curs General d'Història de l'Art Dintre l'inventari que acabem de fer-vos de les activitats artístiques des­ enrotllacles per la nostra ASSOCIACIÓ en el transcurs del proppassat' exercici, cal englobar-hi les sis audicions musicals complernentàries a un Curs d'His­ tòria General de l'Art, celebrades durant els mesos d'abril, maig i juny. Trobant-se estretament vinculats els n0111S de les dues entitats zadores=-Ateneu Polytechnicum i ASSOCIACIÓ OBRERA la nostra part ens suggestiu curset, fem un escoltat deure de remarcar satisfactòriament DE organit­ CONCERTS-, per I'Interès que ha revestit tan per un considerable nombre d'inscrits. Donarà idea de l'estructura històrica de les lliçons, l'enumeració dels exemples musicals interpretats, consistents en música xinesa, índia, grega; cants hebraics, gregorians; cançons de trobadors, amatòries, de cortesia; madrigals; obres polifòniques populars, religioses i profanes; música ins­ trumental pianística dels segles XVI�, xvmë i XIXè, i de l'escola contempo­ rània; sonates, concerts, quartets; «lieder» del segle XIXe. 29 / tota aquesta diversitat de curioses î belles peces musicals, foren 3.n10" interpretades pels pianistes Cecilia Font, Climent Lozano, Anna March d'Estelrich i Pere Vallribera. El tenor Gabriel Marty. Les cantatrius Coloma Casals, Josepa Oriol, Carme Bas i Mercè Plantada. El violinista rosament Enric Roig. El Quartet de Corda «Asclepios» i el Quartet Vocal «Orfeus». d'aquestes sis sessions foren precedides pels erudits parla­ ments del culte musicòleg Mestre Enric Roig, infadigable historiador i fervorós aimant de la música, ànima propulsora d'aquest Curset d'Història de les formes musicals, tan educatiu com memorable. Cada una Projectes fallits propòsits artístics concebuts al llarg dels curs transcorregut, feliçment plasmats, molts d 'ells, però, no pas sense vencer abans nombroses dificultats, més d'ordre material que moral. Cal dir, no obs­ tant, que donada la simpatia i estima i el prestigi que avui dia gaudeix la nostra Entitat, hom troba sovint la compenetració espiritual més sincera i decidida, facilitant-se així la sempre delicada i compromesa labor orga­ Tots els han estat / nitzadora .. Cal aquells actes, alguns d'ells anticipadament anunciats i que bé han estat suspesos. Registrern Ia fallida de la tournée del "Quatuor Beige à Clavier»; la suspensió, per malaltia de dos artistes del "Grup Instrumental de Brusselles» j la suspensió accidental d'un cicle de conferències entorn "El Teatre de d'una j la enumerar després no han reeixit o Wagner» impossibilitat fer actuar el Cor «Eusko-Abesbatza» i la denegació de ·la Cobla "La Principal de La Bisbal», oferta desinteressadament per la Lliga Sarda­ nista de Catalunya. Refús motivat, ben a contracor, per la impossibilitat de coordinar el lloc, dia i hora per a la seva actuació. Dintre ún caire més àdhuc s'iniciaren. gestions prop de l'Associació de Música "da entesa per a agosarat, en vistes a una probable tournée de 1'"Orquestra Filharmònica de Berlín». Si més no, el contacte amb l'esmentada Associació ha permès un acostament més estret a profit de les relacions socials entre ambdues Càmera», entitats. Per altra part, constitueix unrnotiu de ¡" fervorosos anhels llegítima complaença, els múltiples que senten rellevants artistes i meritíssims agrupaments, per tal de collaborar en les nostres activitats artístiques. Cal tenir present -i serveixin aquests breus mots de justificació->, que les modestes dispo­ nibilitats econòmiques de l'OBRERA regulen, en quantitat i les tas­ qualitat, artístiques, quan no intercepten la volada dels projectes més ardits. Tingueu el més ferm convencirnent, consocis, que tot i lluitant amb limita­ cions materials, s'ha realitzat el màxim esforç per a oferir-vos, quantitati­ vament i qualitativament, les manifestacions més pures i els fruits més ques assaonatsde l'art musical.' No judicareu pas una afirmació pretensiosa, si diem que amb la sola aportació material, la tasca cultural que avui acompleix l'OBRERA pot oferir-se orgullosament a la consideració general, tant per la seva exemplaritat com eficàcia. I a tots ens correspon una partícula d'aquesta glòria, que havem d'estimar i procurar fer més resplendent encara. vostra 30 - SEGONA pART ACTIVITAT Expandiment SOCIAL vitalitat Se'ns permetrà dir que fins ara, tal vegada, la nostra ASSOCIACIÓ s'ex­ pansionava paulatinament, encimbellant-se, però, esprimatxada; talment un fort i bell pollancre. Durant el curs passat, les seves arrels s'han expandit en extensió i profunditat. La ufana vital de la mateixa, més robusta exte­ riorment, esdevé quasi immortal íntimament, que és tant com dir, en altres termes; l'existència espiritual de l'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, és imperecedera, a desgrat de les fallides que puguin afeblir, físicament-en­ tengui's econòmicament-e-,' el seu robust i ufanós cos material. Aquest expandiment vital de la nostra ASSOCIACIÓ, en el transcurs de l'exercici 1933-34, s'ha fet ben visible, tant en l'aspecte artístic, o sia en la realització dels quinze concerts celebrats durant el curs, com també en l'aspecte intern, de relació social, si bé no tan albirador, no pas menys . transcendental. . Tenim, doncs, titat-, detallada CERTS que en n'ha realitzat per tal d'establir conjuntament amb l'obra artlstica--essencial la primera part del nostre treball, l'OBRERA una un altra de social que paralel ambdues, entre fets evidenciï el camí recorregut en a aquesta de l'EnDE COZ\­ continuació detallarem també, que amb nova ruta l'argumentació dels s'emprèn la nostra que ASSOCIACIÓ. -, Homenatge al Mèstre Pau Casals A iniciativa del "Círcol Artístic», primer, i de 1'"Associació de Música després, s'organitzaren i es recolliren adhesions, per a portar a terme uns actes d'homenatge al nostre mestre fundador. A ambdós lloables projectes, no podia pas mancar-hi la més fèrvida adhesió de l' ASSOCIACIÓ "da Carnera)" que infantà el Mestre Casals. L'OBRERA DE CONCERTS, que íntimament es­ guarda en la personalitat del Mestre múltiples aspectes mereixedors d'un just exalçament, cooperà espiritualment als susdits projectes-s-culminats ara darrerament en un sol i esplèndid homenatge-, i es complau en dir que s'identificarà sempre amb totes aquelles nobles' aspiracions collectives que tendeixin a honorar la singular personalitat de Pau Casals, glòria ar­ tística de Catalunya. Però, l'OBRERA DE CONCERTS, com filla amorosa, freturava participar materialment en els actes dignificadors de la personalitat tan estimada del seu progenitor. Al poble català, i en un moment d'eufòria-la més pura, l'espiritual-, desvetllada davant d'un dels seus fills més illustres, l'OBRERA DE CONCERTS pretenia presentar-li l'INSTITUT ORQUESTRAL, fent-lo participar en el Festival d'Homenatge. La presència d'aquest agrupament amateur, d'una vàlua artística evidentment modesta al costat dels valuosos elements que participaven en la festa musical, a més d'oferir a la concurrència I'exern31 plaritat tal constitució, finalitat î fruits artístics, hauria esdevingut, coses més simpàtiques de l'acte, per ésser la més de ia seva vegada, de les una transcendental obra artístico-social nascuda al caliu de la fundació del Mestre. Homenatge al Mestre Arbós També l'AssOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS volgué portar la seva adhesió collaboració a l'Homenatge que va retre's al Mestre Enric Fernàndez Arbós, en celebració del setantè aniversari del seu natalici. Per a aquest homenatge, hom organitza la recollida d'adhesions col­ lectives entre les entitats artístiques i culturals de Catalunya i, particular­ ment, de la nostra ciutat. Donada la categoría i el nombre de les adhesions, pogué dir-se, veritablement, que fou quasi tot Catalunya que volgué asso­ ciar-se a tan merescut tribut d'homenatge. No cal dir que en l'aplec de les adhesions, hom podia llegir-hi els noms de les nostres més representatives i entitats Fins en les activitats culturals i caires socials. totes ací, I' ASSOCIACIÓ OBRERA concebut i realitzat. Heus DE COl'\CERTS ho considerà tot normal­ que amb moti u de la vinguda a la nostra ciutat de l 'c Orquesta Sinfónica de Madrid", per tal de donar dos concerts a '1'"Associació de Música "da Camera s-i-als quals se'ls concedí la categoria i el caràcter d'un tribut homenatjador del poble català-, la ment ací, però, Entitat, anticipant-se, tal vegada, al clesig d 'altres entitats adheri­ I 'homenatge, i per tal d'intentar subsanar I 'equívoc evident entre la manera com es cercaren les adhesions i l'objectiu donat a les darreres ac­ nostra des a tuacions a la nostra ciutat, féu i gestions prop de després s'entrevistà de l'Orquestra alludida, l'ASSOCL\C¡Ó OBRERA la Directiva de I'u Associació de Música "da Carnera" amb el Mestre Arbós, per tal de cercar les possibilitats més factibles per a portar a terme un concert públic al Palau Nacional, que permetés .a tot el poble de Barcelona, sense cap mena d'exclusivisme, el poder retre madrilenya testimoni d 'aclmiració i amversan seu simpatia la prestigiosa corporació manca de data dispo­ nible i per impossibilitat d'alterar les de la tournée, no reeixí el propòsit de l'OBRERA. Cal fer constar, en honor a la veritat, que fou el Mestre Ar­ bós qui més es condolgué de la no realització d'un acte que ell, personal­ ment, desitjava amb entusiasme portar a terme per a poder testimoniar la seva simpatia al poble català i regraciar-li, a l'ensems, la seva valuosa par­ ticipació en l'Homenatge a ell ofrenat, en l'escaiença ciel seu setantè i al a benemèrit mestre director. Per , Homenatge A iniciativa cie latinament, un Popul.ar a la Banda Municipal I'Assocrxcró OBRERA DE CONCERTS, i complexe Homenatge Popular a vast de Barcelona va plasmant-se, pau­ la nostra meritíssima Municipal. Per exercir la nostra Entitat la Presidència i el Secre­ adjunt dins el Comitè Organitzador, podem dir-vos que els treballs preliminars d'organització i suara actualment els de plasmació del project>, es desenvolupen dins cI'un ambient tan entusiasta com democràtic. Escalf Banda tariat 32 cI'entusiasme Corporació mocràtic en popular, nascut de l'encert tributar en a' la Homenatge un que per la seva tasca artística tan merescut el té. Sentit de­ el planejament ciels treballs, per tant corn hi aporten la c011a­ boració moral i material, totes aquelles projecte. entitats que es senten identificades collectivament amb el No és pas aquest el moment més oportú ni el lloc més adient per a par­ lar-vos de l'estat actual d'aquest Homenatge; cosa que per altra part tarn-, poc en no podríem fer per comprensible delicadesa i el Comite hi exerceix l'OBRERA. directrius Les sent com havem ens imposat planejar en el nostre treball, pas aquesta falaguera avinentesa, per a dir­ íntimament la nostra ASSOCIACIÓ la responsabilitatinicial d'a­ permeten, però, vos que càrrec que compromís pel ' desaprofitar no quest homenatge en curs de realització. l davant la volada i embranzida que prenen els treballs, es sent esperonada a treballar amb més entusiasme i delit, contra les petites dificultats que inévitablement sorgeixen en em­ ' cobejoses, menys dignes i mereixedores de realització. Sense vanaglòria intenció, cal confessar que l'AssOCIACIÓ OIlRERA DE CONCERTS. sent també, a més de la responsabilitat suara mateix esmentada, l'orgull de la eoncepció de l'Homenatge Popular a la Banda Municipal. Collectivarnent parlant, quina és l'entitat musical barcelonina que amb el segell i la solvencia d'una activitat musical essencialment a profit exclusiu del poble, es trobi més artísticament compenetrada i lligada amb la formi­ dable i profitósa labor d'educació musical popular que tan magnificament acompleix la nostra famosa Orquestra de Vent? preses, no per No sabríem pas delimitar els termes fins on la Banda ha creat el seu exemplar 'públic., d'aquest d'aquella. El que sí ens atrevim adir, que si avui el públic de la nostra ASSOCIACIÓ constitueix-segons opinió d'un critic musical-c-uri dels públics més exi­ gents, artísticament parlant, i el més fervorós i entusiasta, afegirem ,nosal­ tres, és degut en bona part a la llavor tan profusarnent sembrada pet la Banda Municipal entre el poble i que ha germinat fecundament en el nostre estament preletari. i la influència fervorós i adicte, damunt Altres adhesions i collaboracions ¡ A Ia per la «Federació cie Turisme de aconseguir la cessió del Castell de Montjuïc campanya iniciada i Balears", per a de bastir-hi el "Primer Museu contra la el nom - l'Art de'l'OBRERA Igualment el DE Guerra", també s'hi troba, inscrit CONCERTS. trobem entre les Líric", amb motiu cie la croada adhesions adreçades al "Foment cie que s'ha empres en pro ciels artistes • lírics. - Catalunya a l'objecte Com ve ¡'"Associació fent-se traclicionalment, ha estat ofert Protectora de l'Ensenyançà Catalana", un a donatiu metàllic profit de a les' Co­ lònies Escolars que per al millorament físic dels nostres' infants porta- a cap tan benemèrita Associació. En les pàgines cie la premsa diària s'hi na llegit el següent titol: - "L'Oficina Internacional de Música de la U. R. S. S. i l'A. O. de C.". 33 Es que la nostra Entitat ha fet públiques les condicions d'un concurs in­ ternacional de música; les quals li foren té particularment trameses i que disposició dels nostres músics interessats en el susdit Concurs. Així ha estat complimentada la singular deferencia de l'esmentada Oficina estatal russa, que ve a palesar-nos la irradiació assolida per l'OBRERA més enllà a dels nostres horitzons. Divulgació i propaganda La tramesa de la Memòria a les autoritats, a nombroses Entitats culturals prestigi artístic, ultra les ofertes a tots els artistes i agrupaments que collaboren en les diverses activitats artístiques de l'OBRERA, constitueix, al nostre entendre, un eficaç mitjà de divulgació. Si no per altres més poderoses raons socials, p�r aquesta qu.e havem es­ mentat, vindria justificada la més completa relació del desenvolupament i de la marxa ascensional de la nostra A?SOCIACIÓ, en el camí en pro de la cultura popular. En l'aspecte de propaganda i divulg ació, cal registrar: Les elogioses referències per a la nostra ASSOCIACIÓ, contingudes en diversos articles inserits a "Mirador», deguts a la ploma d'Otto Maier; la informació que fou facilitada. a una Professora polonesa, per tal i ,a personalitats de - - de redactar del moviment obrer cultural de la nostra terra; informatiu trames amb destinació a I'u Exposició de la Ciutat de Repòs», que s 'installà als soterranis de la Plaça de Catalunya; les reeixides informacions aparegudes en, les pàgines de "El Socia­ - el urrreportatge �material - lista», de Madrid, signades pel competent, erudit i culte musicòleg Josep Subira, i publicades ran d'un detingut i entusiasta estudi, fet damunt am­ plia informació verbal i gràfica, respecte el singular caire de la nostra ASSOCIACIÓ i llurs activitats. Cal no oblidar-nos de l'amable invitació de la "Ràdio Barcelona» que, per vies d'Adria Gual, ens permeté la radiodifusió d'unes quartelles historiant abreujadament l 'existència, la finalitat i la tasca de l'OBRERA, i que el qui us parla llegí davant el micròfon la vetlla del 16 d'octubre - del 1934. l és ara adient adreçar uns 1110tS de �emerciament tant a la "Ràdio Barcelona» com a la "Ràdio Associació de Catalunya», per l'estimable col­ laboració publicitària que en totes les seves activitats hi ha trobat l'OBRERA DE CONCERTS. Una menció especial cal reservar, però, per a la "Radio Bar­ celona», car aquesta emissora, durant el curs passat, ha esdevingut activa. collaboradora artística, radiant el concert inaugural de l'INSTITUT ORQUES­ TRAL i el "Festival de Música Catalana». Si tenim en compte el gran contingent d'invitats que assistiren al Concert Extraordinari del Palau Nacional de Montjuïc, no serà pas negli gible l'eficàcia del text informatiu que s 'estampà en La darrera pàgina del 'programa del Recital d'Orgue i en el prospecte d'orientació ofrenat als inscrits a la "Diada de Tarragona". - .. • - Desproveïts d'esperit de censura calguin, cal confessar que cions que i fent totes en les aquelles honroses pàgines de la premsa excep­ diària barcelonina.: ben pogues vegades hi troben el seu merescut i indiscutible lloc les activitats culturals que porta a terme l'OBRERA, moltes d'elles massa sòbriament totalment silenciacles. No obstant, en aten­ gasetilles pregades que quantitat superior a la cI'altres cursos els hi han estat trameses, ens cal també-fent igualment excepcions, ara en un sentit invers-, aclreçar una salutació cie remercia­ ment a la premsa ,cliària de la nostra ciutat, tot desitjant que l'atenció espo­ ràclica envers el nostre moviment artístic i social, s 'estengui i esclevingui més persistent; registrades, quan no ció al consiclerable nombre cie en Moviment de socis Registrem, 1· ara, el moviment cie el ciel socis, comparant-lo amb curs anterior. Curs 1932-33: Altes: 378. Altes: Curs 1933-34: 520. socis cie sumen 171 l'exercici an­ favorable, 142 altes, que afegint-hi 29 reingressos, superàvit, respecte les altes ciel curs anterior. Diferència Curs 1932-33: Baixes: Diferència favorable: 522. Curs 1933-34: 86 baixes menys en Baixes: 436. comparació a terior. Curs 1932-33: Número total de socis inscrits: 2.689. Curs 1933-34: Número total cie socis inscrits: 2.802. cletinguda d 'aquestes tan eloqüents dades, ens permetria comentari; ens limitàrem tan solament a deixar escapar una larnentació i a formular un prec. Lamentació sentida tant per aquelles baixes que es produeixen, inevitablement, per poderoses raons d'economia-raons que deplorem-, tant com per aquelles altres, molt més sentides encara, que no obeeixen a cap més altra causa que a un incontingut desig d'abandó i a una evident indiferència envers les obres que, com la que acompleix la nostra ASSOCIACIÓ, tenen cura dels interessos de l'esperit humà, com ha dit el collega d'una cabdal i gloriosa institució catalana. Prec adreçat a tots els consocis, per tal que davant d 'aquestes falles i abstencions tan lamenta­ bles, fem tots plegats un esforç de proselitisme i una ininterrornpuda tasca de propaganda. Es evident, com hom ha retret, que la crisi espiritual que sofreix la hu­ manitat deixa sentir-se d'una manera especial en el món de l'art veritable. La realitat és dura, però els esperits selectes la superen amb el seu entu­ siasme, i no' cal pas recordar a aquests esperits privilegiats, com l' Art, que és el mitjà més segur d'isolar:'se del món, també ho és per a penetrar-hi i descobrir que la música és, d'entre totes les Belles Arts, la que se'ns ofereix L'observació, fer més cI'un com un gran ideal humà que salva i redimeix els homes. Diada de D'acord amb Tarragona 1'"Oficina de Turisme de Conseller d'Economia i Agricultura, nicum i l'AssOCIACIÓ OBRERA DE senyor Catalunya» i a iniciativa del Comorera, l'"Ateneu Poly tech­ CONCERTS, organitzaren i cooperaren a la 35 " primera excursió del nou servei turístic anomenat "Viatges i Vacances Obreres». Més de 1.400 excursionistes s'inscribiren, emplenant-se dos L'organització acurada; trens. el immortal Tarraco-d'un interès viatge directe i còmode; arqueològic imponderable-e-, la visita a la orientada per a hono;­ expedicionaris, tot reeixí cornpletament, fent de la "Diada de Tarragona» una bella i perdurable recordança. (Un dia abans de la sortida, a l'Estatge Social de les entitats organit­ zadores, el Professor Enric Roig donà una conferència preparatòria, amb projeccions, sota el títol "Valor arqueològic de Tarragona».) cornpetents professors; el simpàtic programa de festes populars dels , L'Orfeó -de Santa Llúcia i altres hostes illustres Honorant algunes illustres una nodrida de les nostres representació «Cantarea Romaniei sessions musicals, de la notabilissima han estat hostes coral massa ruma­ grup dels excellents iartistes de la "Compa­ nyia de Ballets Russos de Montecarlo» i el simpàtic i meritissirn "Orfeó de Santa Llúcia». Recollim, a títol informatiu, tots ells nesa e un ; l'elogi espontani adreçaren l'OBRERA a Un pur i sincer que ' DE desig CONCERTS. de compartir fraternalment el goig i l'emoció de la música interpretada en els nostres concerts, ens portà al compliment d'Ull senzill convit a profit de les cantaires de 1'"Orfeó de Santa Llúcia». Aquest tan insignificant gest de l'OBRERA, ha florit una relació social-tan prego­ nament i espiritualment emotiva-, entre aquest meritíssim organisme mu­ sical filial de la "Caixa de Pensions per a la Vellesa i d'Estalvis» i la nostra ASSOCIACIÓ, que- trobà una memorable plasmació artística en aquella festa d'art i companyonia que constituí el Concert ofrenat per la "Secció Instru­ mental» i I'u Orfeó de Santa Llúcia» a l'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS. L'acte tingué lloc a la Casa de Família "Empar de Santa Llúcia», el matí del dia 3 de juny. Hi assistí un bon nombre d'associats, els quals durant un descans del concert, visitaren les diverses dependencies de la Casa, atentament acompanyats pel Secretari d'Institucions Filials, senyor Domè­ Peral i pel benemèrit Mestre Ildefons Barbarà, ànima-abnegada i amorosa-d'aquest meravellós conjunt vocal que és l 'e Orfeó de Santa Llú­ cia», integrat per intellig-ents artistes. Després d'interpretat el selecte pro­ grama-el qual contenia, a més d'obres corals, peces per a conjunt instru­ nec mental i per llaçada a arpa sola i orfeó i arpa-, l' ASSOCIACIÓ OBRERA a la senyera de l'esmentat Orfeó. Ultra brodada en la nostra Entitat el "Llibre les dues en d'Or» de Domínguez, que amb la esmentar seva evident materia­ encara l'honor concedit poder estampar uns mots recordatoris de la visita, 1'"Empar de Santa Llúcia», a més de l'obsequi de fotografies obtingudes Per tal de una aquesta penyora d'agraïment i recordança, com a detalls litat parlaran cie tan emotiva festa, cal a imposà remarcar com durant el concert. és cie justícia Director cie l'Institut per a el simpàtic -gest Cecs, direm del senyor també que per Jaume a l'ex­ clusiu ús cie les ceguetes cantaires i com a record del concert, 1'"AsSOCIACIÓ OBRERA els hi féu ofrena ci 'un progTama especial, que generosament ens confeccionà el susdit senyor. 36 f Es de i goig que tots els nostres consocis hauran vist amb complaença ha estat tan magníficament atesa i recompensada la idea de bri de joia a uns éssers mancats d'un dels més preuats sentits. creure com portar un Els consocis que hi assistiren, servaran un perenne i emotiu record d'aquest acte artístic ofrenat a l'OBRERA DE CONCERTS, que tan honora a la nostra ASSOCIACIÓ i que cal gravar al nostre esperit per a parlar-nos sempre d'un dels més inoblidables moments espirituals viscuts per l'OBRERA durant les seves el tan curs necessàries relacions de convivència intensificades durant­ social, 1933-34. Biblioteca' . Les informatives referents notes a la nostra Biblioteca,' contindran no­ registre procedents adquisicions socials, les quals no es detallaran, però, per haver-ho fet ja, al seu dia, en les pàgines áel -" Noticiari». Els volums ingresats en qualitat d€! donatius, sumen 24; les adquisi­ cians, 54. Total: 78 volums han vingut a: augmentar el tresor bibliogràfic més el dels volums de l'AssOCIACIÓ OBRERA DE d' ofrenes i el de les CONCERTS. complaença, el llegat del senyor Rafael particularment a la Biblioteca de l'Ateneu Polytechnicum �que és tant com dir la de l'OBRERA, car ambdues viuen agermanaàes-. La quantitat de peces d'aquesta valuosíssima biblioteca, ultrapassa la 'xifra de 1.500 volums. Entre altres interessants colleccions i enciclopèdies, s'hi troba la famosa «Enciclopedia Espasa» (per a l'adquisició de la qual, l'O­ BRERA havia iniciat els tractes comercials). Aquesta tan quantiosa aporta­ ció, féu imprescindibles unes considérables despeses que serviren per a l'ex­ pandiment i embelliment de la Biblioteèa, per tal d'estatjar el llegat en les millors condicions per a la seva consulta, alhora. que per a honorar digna­ ment la memòria d'aquell infadigable animador i' entusiasta admirador d'ambdues entitats, que en vida es digué Rafael Campalans. Caldrà recordar amb renovada Campalans, fet Necrològiques En el capítol de luctuoses remembrances, cal posar en primer terme, dol nacional que el seu traspàs inflingí à tot Catalunya, la pèrdua de l'Honorable Primer President de Ia Generalitat restaurada, Francesc Macià pel i .Llussà. Es trameteren i al Govern de uns Catalunya, sentits presentants del Consell Directiu, de ble . mots de condolença ultra l'ofrena d'una corona a de la família del finat roure i llorer. Re­ acompanyats d'un considerable nombre darrera estada les despulles del Venera­ consocis, seguiren fins la seva Ciutadà, Immortal Patriota i Cavaller de l'Ideal. També l' ASSOCIACIÓ OBRERA acompanyà a la fosa els ca­ Viñas; el de Rafael Campalans 1'"Orquestra Pau Casals», el senyor Car­ DE CONCERTS dàvers del gran artista líric català Francesc i el del President del Patronat de les Vidal i Quadras. Personalitats totes elles mereixedores d'un sincer i . efusiu record. No cal dir que, com en altres aniversaris, la nostra ASSOCIACIÓ corona de Harer at peu de l'estàtua de Rafael de Casanova. diposità una 37 Donatius, ofrenes, invitacions i atencions En aquesta vida de relació i convivència social que venim inventariant, l'ASSOCIACIÓ, per la seva part, ha rebut nombroses mostres de simpatia i afecte, que es tradueixen en múltiples detalls, fineses i deferències. Enume­ els rem següents donatius: el de la Direcció de la Banda Municipal volum, bellament relligat, contenint de B-arcelona, consistent en un els programes dels "Concerts Sim­ fònics Populars" celebrats al Palau de Belles Arts; el d'unes obretes musicals, per a ofertes seu el tots piano, Gonçal Forrniguera ; el de la partitura pel autor, senyor de "Poncelles" (cançons per a cant i piano), amb de­ dicatòria dels autors, els senyors J. Guardiola Torregrosa, Enric Martínez (benvolgut consoci) i R. Sebastià Coch; el dels volums: "XXV Conferències donades a l'Associació na", "Fruits de consoci Andreu Dolçor", Miarons, _" Hores de Wagneria­ Solitut», regalats, respectivament, pel i llurs autores, Maria Faura i Cots i Maria Emília­ Fumó; el d'un important quals títols de les (els lot de -publicacions foren detallats en musicals rebudes des de Rússia les pàgines del «Noticiari»}. El Mestre Albert Wolff, la cantatriu Mercè Plantada i la "Caixa de Pensions per a la Vellesa i d'Estalvis", ens han obsequiat, els primers, amb un retrat dedicat, i la segona, amb les fotografies que ja havem esmentat Mereix especial menció el gest exquisit de la companya Bibliote­ cària, oferint a l'OBRERA una mascareta de Beethoven, indispensable en la Secretaria d'una associació musical com la nostra. abans. I ara darrerament, encara, s'ha rebut una prova més de l'extraordinà­ simpatia i de la identificació espiritual sentida per un esperit amarat ria d'aftruisme artístic i enamorat de la finalitat cultural de l'OBRERA. El se­ Joan Sonntag, a més de l'ofrena de l'instrumental per a la constitució d'un Quartet de Corda, ens ha obsequiat amb la partitura de setze quar­ tets de Haydn, Aquesta última ofrena, ens obliga a renovar al senyor Sonn­ tag l'expressió d'un perdurable reconeixement. nyor A la llista de donatius i obsequis, la seguirà la de les invita­ han estat cursades per tal que l'OBRERA fes acte de precedent cions que ens als concerts de 1'"Assoçiació de Cultura Musical»; a l'acte commernoratiu en honor d'en Francesc l'"Ateneu a a Enciclopèdic Popular presència: Viñas, organitzat s les sessions musicals de 1'"Estudi Laporta Astort» ; les Festes de Primavera del Tercer aniversari de la RepúbÙca; als concerts commemoratius del centenar d'audicions del "Patronat dèvol», celebrats al Casal del Metge; al curset de conferències per : A¡;- professades a: 1""Institut Francès" ; l'Empresa «Catalònia- : a la representació extraordinària donada al Teatre del Liceu, de l'ò­ pera "Amaya" ; als concerts celebrats per l',:Institut Musical Acadèmia Ardèvóls : als concerts -de 38 al concert inaugural de I'vOrquestra del Conservatori del Liceuv j la conferència que sobre aspectes de l'educació musical l'Ateneu Barcelonès el mestre Manuel Borgunyó; a professà a als Festivals organitzats per 1'"AssocÎació Musical del Districte novè" ; les conferències que sobre el tema "La Música simfònica a Barcelona» donà el Mestre Joan Lamote de Grignon a I'vAteneu a Enciclopèdic Popular» l'audició a del de "Quartet Corda Marshall» ; als diversos actes commemoratius del "Mossèn Cinto» ; al concert simfònic que en Homenatge de Barcelona» a ; I'e Acadèmia Trentenari de l'Escola Catalana a! Mestre questra del mateix nom al Palau Nacional; a! recita! celebrat a la Salar de l'Orfeó Gracienc ,Pau Casals donà l'Or­ a càrrec del distingit consoci, l'aventatjat violinista Jaume Llecha, al qual, des d'aquestes pa­ gines, ens plau felicitar tot encoratjant-lo; a la presentació de 1'"Orquestra Simfònica Ràdio Barcelona», feta sota la direcció del Mestre Josep Fontbernat, al Teatre Grec, de Montjuïc; al concert de clausura de a a curs del "Foment de l'Art Líric» ; conferència donada al "Club Femení i d'Esports» ; la sessió de cançons clàssiques que es celebrà al Pati dels una de la Generalitat i al Festival de Clausura de leEscola d'Estiu» al Teatre Grec, de Tarongers d'enguany, M?ntjuïc. Altres tantes inequívoques proves demostratives deTa simpatia i de la solvència artístico-social que a tothom mereix la nostra Entitat, cal cercar­ les encara, en un altre terreny, en l'afectuosa salutació que, en ocasió d'un viatge a la nostra ciutat ens adreçà, personalment, i'i1lustre mestre registrarem les condicions sevillà Manuel de Falla. En el terreny collectiu, d'inscripció aventatjoses per als nostres socis, científics integral especial en el cicle de deu cursets per 1'"Ateneu Enciclopèdic Popular», i en l'audició dels Trios de Beethoven a càrrec del "Trio Ardèvol», abonament concedit pel "Patronat Ardèvol», organitzats Es mereixedor d'una fèrvida lloança, l'exemplar tasca pedagògica que, profit dels nostres consocis, ve tradicionalment atorgant-nos I'vAcadèmia Ardèvol», i molt especialment el seu talentós director, el Mestre Ferran Ardèvol. Pel seu aprofitament, a precs del susdit mestre, plau-nos adreçar una sentida felicitació encomiàstica al becari company nostre, Miquel Mayo­ les i Ferrer, tot encoratjant-lo a no defallir en tan bona ruta empresa. a Ineludible tribuí N o ens pertoca a nosaltres parlar-vos de la complimentació d dels acords de la darrera Assemblea General ordinària, per tal com la Presidèn­ cia té damunt la taula els reports de la Ponència «Cooperativa Obrera 'alguns d'Arts Gràfiques» i «Portantveu "Fruicions"», ultra la contestació rebuda del Mestre Pau Casals, amb motiu de la proposició d'un recital i avalada amb la signatura de tots els assembleistes. llegir una lletra' corprenadorament emotiu, Només voldríem poguer-vos gonament espiritual i que cal anual, feta pel seu contingut pre­ rellegir una i cent ve39 gades, i això no pas pel motiu que ardent la flama d'un record. l'inspirà, ans bé per a servar sempre Aquesta lletra, d'un llenguatge espiritualíssim, que el vostre cansanci priva el desig nostre en llegir-vos-la, és signada per Blanca Selva. La pronunciació d'aquests dos mots: Blanca Selva, deu commoure la sensibi­ litat de tots els nostres consocis que han fruït el seu puríssim art d'intèr­ pret. Aquest nom, també, cal que desvetlli la consciència collectiva de l'As­ ens . SOCIACIÓ OBRERA Fóra CONCERTS. DE imperdonable desaprofitar perament celebrarà l'OBRERA en honor d'aquesta artista sense l'avinentesa tributar un commemorativa que pro­ acte tan senzill com sincer, fervorosa i entusiasta i abnegada collabora­ -i més difícils anys de la nostra vida social. tan dora artística en els primers Jo gosaria demanar-vos, ara, mentre esperem el solemne moment home­ la vostra adhesió moral per tal de remetre a Blanca Selva, en nom de tota l' ASSOCIACIÓ, una ben afectuosa i cordial salutaci6-extensiva al natjador, seu benemèrit collaborador, Joan Massià-, misiva que parli a l'ànima d'ambdós artistes, de l'incommovible afecte i perdurable record dels seus més devots admiradors: els socis de l'OBRERA DE CONCERTS. Acabament Després punt final a la nostra tasca, enduts pel ritme im­ placable de là Vida i per la marxa constant del Temps, esdevenim altra de posar un vegada esclaus-dolç esclavatge I-d'una labor voluntària, continuadora de les activitats que són el motiu de la nostra existència collectiva. Un deure complert dóna sempre el sentiment d'un deute major, perquè hom sent que mai fa prou. Tots els nostres consocis són prou lismes per la quantia del el confesar-vos el natural seu intellig-ents per no mesurar immediat rendiment; per tant, els idea­ serà pueril desig de superació, el guany artístic i el millora­ ment cultural que sentim i desitgem per a l'OBRERA DE CONCERTS, en el proper i memorable curs en què s'escaurà la celebració del primer centenar no d'audicions musicals. Caldrà commemorar tan solemne efemèrides amb di­ versos actes i variades manifestacions artístiques de qualitat, que esdevin­ guin transcendentals i de ressonància. Es de désitjar que en el transcurs d'aquest proper Any Jubilar, l'ASSOCIACIÓ OBRERA esdevingui més lloada, i més que admirada, ajudada, moral i materialment. Admetem que el vinent curs, les gestes artístiques i socials que pensa realitzar l'OBRERA DE CONCERTS assoleixen un merescut i esclatant èxit: cultural, artístic, àdhuc econòmic. Sabeu, però, consocis, la victòria' que agosaradament caldria que guanyés la nostra Entitat en un futur no llu­ nyà? La Victòria de la Música damunt les misèries humanes. I la música admirada, -tots ho 'sabem per experiència-, és encara, és perdonar, ritual. una de les poques dèries, o millor dit de les poques virtuts que ens fa no tan solament oblidar i sí que també ens agermana estretament en una comunió espi­ una Aquesta Victòria alliberadora i fraternitzadora, planant pel damunt la sensibilitat de tot el nostre estament proletari, fóra la ,millor i més pura flama que podria auriolar el nom de l'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS en una 40 de les memorables fites del seu ascensional camí. -o. " o c-, .1 -/ - .� -. { ;- � r -c. " 'r v, ¡ -, , , "' ;, , . vr .., , o , v " ._ �) , r J o ) t , ) r , ':¡ , .r . .,' " ' r{ I , , '. ORFEÓ CATALA BIBLIOTECA BARCELONA , \ ' Reg, It.(�.�J,� CL�.· ml'} .SiL A3�.I/.IJJ '--/3 Sig, s.. " .. ... .. .� .... • ..¡ .5 Il. c)' .;, '. " s I -e .J "�O I' 'I_� 'î , " \._, >\ �, � , , 't ,� '-1� 't.j_;\��� \ 't t .t .:« r � '�5:-v < .>, -� rr .I ' , .) "k'-- f '. �-,¿. -/ Imp. Ortega, / �. Ari�U.i Y' 7. -Barcelona '/ . . r . j " �., ". c. ". (