Centre de documentació de l'Orfeó Català
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
M·E·M·Ò·R·I·A presentada pel Consell Directiu a l'aprovació de I' Assemblea general ordinària de socis celebrada l'estatg� social, el matí diumenge dia 11 d'octubre del a del 1936 . • Treball la -,.. ---\-..,_y- -en aprovat en mateixa lec:tura <, esta:tutari féu assemblea, segons la fragmentària que del mateix el seu compilador i redactor, FRANCESC NONELL I SISA, general de l'entitat. Secretari -, � t. • � • -< .. .. PART PRIMERA Exponent ,artístic, cultural, pedagògic (Relació abreujada per ordre ... �" ,,! i social cronològic) ,_. ... ANY • " 1935. AGOST / Dia 24, nit: AS500lb1ea general de socis, en la quall. s'e¡]]e¡.. Activitat social. geix el Consell Directiu per a r,egeiIltar econòmicament i dirigir artísticament el Curs del 1935-36. - SETEMBRE • Activitat sociaI. Dia 8, matí: Assistència, - en representació oficial, a I'aote recordança del malaguanyat ÍlIIl­ Platja pulsador de l'OBRÈRA" Rabel Campalans. Organitzat per I'Ateneu Polythèc­ riicum en l'escaiença del segOlIl anèversari eLel tràgic traspàs del seu fundador. celebrat • • a de Torredembarr-a, la en Dia I I: En compli ment d'un deure de cívica ciutadania Actil\-i1at social. nacional, l'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS portà, com de consuetudi, una ofrena als màrtirs de les llibertats catalanes. Dia 29, onze del mati: Organitzat i patrocinat per 10 en­ Activitat cultural. titats d'Horta, l'INSTITUT ORQUESTRAL DE l'A. O. DE C. dóna en el Cinema Horta, davant d'uns 1.500 oients, el «IV Mít.mg-CQ[]cert públic», prestigiat amb I'assistènoia del mestre Joan Lamote de Grignon. - OCTUBRE • Activstat cultural. una DA • • audició de DE Dia 6, tarda: En el Casal del «Grup Pau Glaris», hi dóna quartets de Mccart, Haydn i Beethoven, el QUARTET DE COR­ - L'I. O. Dia 13, onse del matí r Inauguració de les audicions mu­ sicals. Primera sessió de música de cambra (en el Palau de la Música Catar­ Activitat artística. - lana), arnb la presentació de l'«Orquema Valenciana de Cambra», dirigida 'Pel mestre Francesc Gil. Dia I{¡, vuit del vespre: En el nostre estatge social té Activitat pedagògica. - escolar dels EsTUDIS MUSICALS BLANCA SELVA DE l'A. &egan any de funcionernent. DIna sobtada dolència físi­ ca impossibilita a Blanca Selva de presidir l'acte, al qual hi conconegruereIl quasi tots els nombrosos alumnes inscrits, ultra, els familiars dels infants; del company President die rA. O. DE C. i mestre Intéressants lloc l'obertura del O. DE C., el en curs seu parlaments JOan PÍJch i Santasusana, • Activitat social. - Dia 18: Assistència a l'enterrament d'Antoni Puig Gaèralt, entusiasta i intelligent filharmònic, membre del Patronat de l' "Orquestra Pau Casals» i decidit bon amic i admirador de la nostra entitat. • . - Activitat social. inauguració - del realiœaren, cal 20: Per haver de concòrrer la Banda Municipal a «Grup Escolar Collaso Gil», fracasades les gestions que ajornar l'anunciat concert per l'«Orqllestra Pau Casals», Dia la es • . 2- ASSOCIACIÓ Activitat cultural. • <li DE CONCERTS nia 27, matí: L'«A.ssociació Musical del Districte d' audicions musicals amb una sessió de música de càrrec del QUARTET DE CoRDA DE L'I. O. inaugura-el bra OBRERA - ours IXè» cam­ NOVEMBRE Activitat artística. • - Dia 3, enze del matí: Eln el Palau de la Música Cart:aJlruna, concert i primera manifestació simfònica per 1'«OrqUJeSltra Paœ Ca­ sals», dirigida pels mestres Pau Casals i Baltasar Samper. Per repentina in­ dísposició del pianista Ricard Vives, accediren a collaborar, a última hora, en la interpretació del mateix programa anunciat, els ¡pimistes Alexandre segon Vilalia i Dolors Porta. . • Activitat cultural. Dia 24, onze del matí: Em. el Teatre Bosc, de Gràcia, davant més de 3.000 oients, l'INSTITUT ORQtJESTRAL, sota la direcció del mes­ Ifjre Joan Pich i Santasusana � amb la collaboració del mestre-compositor, Enric Morera, dóna el cinquè «Mitim,g-Conoert públic», patrooinat per vint­ i-quatre eIJJtitats de la barriada. - Activitat social. Dia 24, dues de la tarda: En el,«Restaurant Joanet», s'hi celebra l'à:pa:t anual de germanor de l'INSTITUT ORQUESTRAL. Aotivitat social. Dia 25, deu de la nit: La nostra entitat és convidada pel Círcol Artístic a la reunió pro-homenatge nacional al músic Enric Mo­ rera, essent nomenada per a f-ormar part <1e1 Comitè d'Honor. • - • - DESEMBRE • Dia I, onze del matí: En. el Palau de la Música Cata­ Activitat artística. lana es celebra la segona sessió de música de cambra, encomanada al «Tnio - - Bocquet». • , • • • Dia 2, deu de la niIt: L'OBRERA, Aot:i.vitat social. representada pel mestre Joan Pich i Santasusana j¡ el company President de l'entitat, és convidada per la casa «W amer Br,QB First National», a la proj ecció reservada del film «Eil. Somni d'una cit d'Es1JÏiui», de Shalœspeare-Mende1ssohn-Reinhardt. - Activjtat cultural. Dia 8, onze del martí: Al Cinema Monumental Ibèria, de S. Feliu de Llobregat, hi és celebrat el sisé «Míting-Conœrt públic», a càrrec del nostre INSTITUT ORQUESTRAL, sota la direcció del seu mestre Joan. Pich. Més duri miler d'oÍM1l5 assistiren al concert, organitzat i patrocinar peI en­ tÎltats de la població, especialment dills Amics de I' Art i de les Lletres». Activitat artística. Dia 15, ODQ;e del matí: Presentació de 1'«Orqu€Btra Fil­ harmònica de Barcelona», dirigida pel mostre Josep Fontbernat. Segona ses­ sió simfònica del curs, celebrada al Palau de la Música Catalana. Activitat artística. Dia 29, onze del matí: «Festival de Música romàntica» (primera sessió extraordinària del curs), pel nostre INSTITlIT ORQUESTRAL, dirigit pel seu mestre Joan Pich i Santasusana. Aquest concert, celebrat al Palau de la Música Catalana, en el que hi assistiren 40 nens del «Patronat - - - Ribas», fou patrocinat per la casa «Warner Bros First tin de l'estrena d'«El Somni d'una nit d'estiu» ANY • Activitat artística. bra, - Dia encomanada al t:itngué 12, 1936 / mo­ GENER del matí: Tercera sessió de música de Alexandre Vilalta. Aquest sisè concert del onze pianista National», amb lloc ail. Palau de la Música CartalaJIlJa. cam­ CUI'S, ,) MEMÒRIA • GENERAL Activitat cultural. DEL 1935 - 36 -3 Dia 26, 'Onze del matí: «VIIè Míting-Concert públic», dels que l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'A. O. DE C. ofereix �rœament'a les. ba­ rriades 'Obreres de la ciutart. UllIS 2.000 oients acudiren a escoltar el concert, que sota la direcció del mestre Joan Pich i Santasusana li. patrocinat ,per vint entitats íPoblffilomes, es oe1ebrà en el «Casino L'Aliança», dell Pob1Je - Nou. FEBRER • Activitat artística. captada, encomanar tre Manuel • • Dia 3: Per acord de la Junta Directiva, s'ofereix i és ac­ la direcció artística dels CANTORS DE L'OBRERA al mes­ - Borgunyó. Activitat social. Durant la segona quinzena d'aquest mes es vermca el co­ brament dels rebuts del primer semestre del 1'936 i és repartida la «Memò­ ria» corresponenf al «CUirIS Cœnmemoratiu del Primer Centenar d'Andí­ cions Musicals (1'934-35)>>. - Dia 19: Confirrnació oficiosa (feta verbalment pel Secre­ ÀcmvÍJtat social. tari del Patronat de I' «Orquestra P au Casals»), de-Ia no acüuació pública i :privada de l'«Orqoostra Pau Casals» i, ¡per consegüent, suspensió dels ooœ- certs simfònics compromesos amb l'OBRERA. . MARÇ • Activitat social. Pah-Ollrul; • • - Dia I: Th tramés al mestre Pau Casals i al President del de I' «Orquestra Palli Casa Ls», un rapport protestarí Activitat social. Dill! 3: Salutaoió al Conseller de Cultura del Govern de Car­ talunya i bon amic de l'entitat, En Ventura Gassol, - Act'ivitat social. Dia 9: - Entrevista amb el mestre Pau Casals i Patronat de I' «Orquestra». • Dia 15, onze del mati: Presentaeió de 1'«Orquestoo. ele Cambra Barcelona», sota la direcció del mestre Baltasar Samper, Quartrena sessió de cambra, <Celebrada al Palau de la Música Catalana :i, prestigiada Activitat .artístioa. amb - la-presència de l'Honorable President de i del Conseller de CIJJ1tUlra del Govern de la • Aotivit3Jt cultural. saigs _) diputat • • - de l'INSTITUT Dia 2'0, onze de la nit: Catalunya, Lluís Companys, Generalitat, En Ventura Gassol. Honoren UJll dels setmanels as­ ORQUESTRAL, l'eminent violonoellista Antoni Sala i el català Antoni Ma Sbert. Activitat artística. Dia 22, onze del matí: Vuitè concert del curs í cinque­ na sessió de música de cambra: Presentació del violonœllísta Antoni Sala, acompanyat al piano per Pere Vall ribera. (Recital celebrat ail. Palau. de la Música Catalana). - Activitat social. Dia 24: - Nova entrevista amb el mestre Pau Casals. ABRIL • Aotivitat cultural. Dia 5, onze del matí: Patrocínat tper quinze entitats de Gervasi, a l'Ateneu de la mateixa tingué lloc la oele­ bració del «VIIIè Míl:Íir1ool-Cünœrt públic» a càrrec de l'INSTITUT ORQUES­ - la barriada de S. TRAL, I ,000 sota la direcció del sim mestre Joan Pioh i Santasusana, oients fruiren del conoort). (Prop de ASSOCIACIÓ 4 • Dia 12, Activit�t artística. I'Ajurrtament de Barcelona, OBRERA DE CONCERTS del mati: La Generalitat de Catalunya i ofrenen desínteressadament a la nostra entitat Ul!1Ja audició simfònica a càrrec de l' «OrqUiestra Filharmònica de Barcelona», DE CONCERTS fa també qu.e dirigcix cl mestre Josep Fontb ern at. L'OBRERA Iger:uerosammt extensiu I'obsequi a 'bot el poble, i a tal objecte convida al concert a 222 entitats (so oials artístiques, culturals, esportives, polítiques); segona sessió extraordinàri a del curs, oelebrada al Palaœ Nacional ete - onze , Aquesta Momjuïc, aoo1lJSeguí I'aplegamerrt • • de :prop de 8.000 oients. Dia 17: L' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS s'inscriu ofi-· Activitat social. cialment al «XIVè Festival de la So cietat Internacional cper la Música COI!1temporània» i «III Congrés de la Societat Internacional de Musioologia». - Dia Ilg, onze de Ia nit: Participació musical de l'INSTI­ L'A. O. DE C: en la recepció oficial que I'Ajuntasneœt de Barcelona oferi en honor dels p anticipants al Festival 1 Congrés esmen­ tats. En aquesta breu i històrica audició, honorada pel Conseller de CIl!Hu­ Activitat artística. TUT - ORQUESTRAL DE En Ventura GassOII i l'Alcalde, En Carles Pi i Sunyer, féUJ la presentaoió de l'INSTITUT ORQUESTRAL el mestre Joan Lamote de Grignon. En record de Ia fiesta, l'OBRERA DE CONCERTS edità i ofrenà als assistents un bell reoordatori­ programa, en el quad, redactat en català, francès i castellà, es sintetinzava la Bnali,tat i labor cultural, obrerista, de la nostra eratitat. ra, ' • Dia 30: Signature presidencial i ofert per I' «Associació d'Idealistes Pràctics» Aotivitat social. ganú - segell a de l'.enÍitat al; per­ Romain Rolland. MAIG • • • Dia ro, onze del matí: Commemoració de la F,es:ta del AJotiYitiJ.t artística. Treball. Tercera sessió simfònica, ordinària, del 'ours, a càrrec de l'INSTI­ TUT ORQUESTRAL DE L'A. O. DE C., soia la direcció dels mestres Joan Pich i Santasusana i Jaume Pahissa, i amb la oollaboració del consoci Ricard Abe­ lió (violinista). (Desè conceet celebrat al Palau de la Música Catalana). - Dia 17, onze del martí: En el Teatre Alegría, de Terras­ sa, 3.000 persanes escolteren el «IXè Míting-Concert públic» denat pel nos­ tre INSTITUT ORQUESTRAL, sota la direcció dels mestres Joan Pich i Santasu­ sama i Jaume Pahissa. Audáció divulgadora organitzada per «Arnies de les Arts», sota el patronatge de l'Ajuntament i dinou entitats de la localitat. A¡ctivitat cultural. - Dia 18, onze de la nit: Concert al Saló de Cent, a càrrec Activitat artística. de l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'A. O. DE G., ofert ¡per l'Ajuntament als mem­ bres del «I Congrés J urídic Català» m l' aote de la recepció oficial. - • Activitat artística. Día 24, onze de l mati: Onzè concer-t: Sisena sessió de música de cambra, dedicada a Ia de I'escola oacalema dels seg�es XVlIIè i XIXè. (Homenetge al P. Anltoru Soler). «Quartet Ibèric» i Joan Gibert Ca­ mins (clavicèmbal i piano imperi). Programa Iiteràriament avalat amb un ,treball de Robert Gerhard, sobre 1a personalitat del oompœitor setcentista • Activitat social. - montserratí, - Dia 24: Poblet, patrocinada '. per Contribució organitzadora «Viatges a la visita collective a i Vacances Obreres». Dia 30, dotze .de la nit: Tancament d'admissió d'obres per Activitat social. al CONCURS DE DIBUIXOS convocat per l'ASSOCIACIÓ OSRERA DE CONCERTS en­ tre llurs associats, ¡per tal de crear i premiar un d,i¡s,tÍIr1tilu per a l'INSTITUT - ORQUESTRAL. \ MEMÒRIA GENERAL DEL 19'35 - -5 36 JUNY • Activitat oultural. Dia 7, - onze del matí: OrgaJn:irtzat sota el pat�()[l¡alt&"e de Clavé Palace, de la mateixa ciutat, I'Ajuœtarnent L'INSTITUT ORQUESTRAL, dirígit es celebrà el «X Mitilng-Ccmoert públic». fou escoltat i rupbudit per unes com ,sempre pel seu mestre, Joars Pioh, 3.000 persOIIlJeIS: Collaboraeen en l'or.gamJitza:ció d'aquest acte oultucal, ultra el COTIl!Ï.tè de la dV Fica Comercial», quaraœta tres diverses entitats Iocals de la • en el teatre Dia 18: A l'ASSOCIACIÓ OBRERA'DE CONCERTS li és assignada Vicepresidència en el Suo-Comi tè de Catalanatzació del Districte IV. Activitat social • Mataró, - del matí: Onzè i úlbim «Míting-Concert pú­ el! Teatr e Euterpe, de Sabadell, sota I'organit­ .z81ció d'un Comitè representant de 49 entitats Locals i patrooinat per I' Ajun­ tament sabadellenc. Prop de 3.000 persorues assistiren al 1(J000000J.1t, aplaudiœt L'execució que a les obres donà l'IN STITUT ORQUESTRAL, diri.giJt pel mestre Activitat cultural. Dia - 2 blic» del curs. Celebrat J om Pich i onze Santasusana. Activitat artística. • I, en Dia 22, - OiIl21e de la wrt: Ein el Local sooial té Hoc la votar­ ció, reservada únicament als compo nents de l'INSTITUT ORQUESTRAL, per a esoollir d'entre les obres presentad es al CONCURS DE DIBUIXOS, l'nígn,j,a o distintiu de la nostra orquestra am ateur, Resultà gumyador el dibuix qwe i. portava el lema «f\.n¡dante», fut pel soci Albert Centellas Yidal. Presidits Dia 27, S'Ùs de 1a tarda: ActiviltaJt pedagògioa. per Blanca Selva, 'es celebren elis exercicis o proves d e fi -de curs dels ESTUDIS MUSICALS. - • Activitat artística. • , - Dia 28, onze del matí: Amb UJIla aJUiclruoi,ó simfònica per es claJUJSUIDeD Les Pau Casals», dÎlr�g�da !pel seu mestre fundador, sessions musicals del curs. (Palau de la Música Catalana). l'«OrqU!estra Dia 30, vust del vespre: En el local social, té liloc l'acte constitœtiu de la novella secció artística, CAN"DORS DE L'OBRERA, amb UJIl breu parlament pel director d'aquesta massa coral mixta, mestre Manuel Borgunyó, i nomenament de Ia seva Junta Directiva provisional. • Acti'Vitat artística. • Activitat artística. - JULIOL Dia 8, vuit del vespre: Moment històric Ien el qual resso­ dins el nostre estatge les veUIS dels CANTORS DE L'OBRERA, à.m:b motiu del 'PrÎ!mer assaig de conjunt preparatori, sota la direcció del mestre Borgunyó, - nen • Dia 14, set de la tarda: En el mateix estatge social, peda,gògica. els EsTUDIS MUSICALS donen lectura i fan entrega alis alumnes examinets, de 1es notes d' orientació i d'estímul redactades per Blanca Selva. Activitat - OCTUBRE • Dia I I, deu del matí: Ein el seu estatge social, l'ASSOCIACIÓ CoNCERTS celebra, extraordinàriarnent concorreguda, la regla­ Aotivitat social. OBRERA DE - mendària ASSClIDh1ea general ordinària de socis. SEGONA L'alliçonament d'un (Comentaris Fe la nostra en PART pròdig curs oficiosos del Consell perennitat Ningú, com observem, esdeveniments en Directiu) nosaltres que, dia darrera dia, i vivim la marxa i constatem evolució social i artística de l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, podem, a desgrat de tot, afirmar l'eficàcia de la nostra entitat en Ia formació i de­ puracíó cultural individual i la Tothom que hagi seguit SOCIACIÓ OBRERA a que DE influència damunt el nostre poble. traj ectòria ascensional de l' As­ podrà desconèixer l'esforç i l'es Iluites seva atentament la CONCERTS no I tothora reclama Y'estar amatent Altrament, res no . a la seva creixença, .prova millor la vitalitat de l' ASSOCIACIÓ CONCERTS que la persistència; en, l'engrandiment de la cial, artística, cultural, pedagògica, àdhuc patriòtica, vicissituds i contratemps que deu superar l'OBRERA vers nous horitzons ments, d'actituds i d'enaltiment, d'empreses. de superació i seva a en OBRERA DE potencialitat s0- través de la marxa d'independència les totes accelerada de movi­ La vida de les collectivitats és solcada, més encaria que la dels indivi­ dus, per esdeveniments contradictoris, per sotragades i fallides en el camí ascendent de les seves peculiars activitats. En el balanç dels èxits i en­ certs, com també en el dels contratemps, fallides o fracasos (si cal emprar semblam denominació), els primers deuen restar sempre per damunt d'a­ quests darrers. N;o pas per a cercar una inmodesta disculpa a l'actuació dels dirigents. Però sí per un altíssim esperit de comprensió i, més encara, per la pregonesa d'ana estima incondri.cional vers la missió transcendental, viva, palpitant, indefugible, de l'OBRERA DE CONCERTS. I dels en mig dels encerts i desencerts; de les promeses incomplertes i de les reeixides realitza­ cions, el nostre soci cali que sempre servi la fe en la vitalitat incoercible que preserva i farà més ufanosa RA DE CONCERTS. encara Força espiritual aglutinadora la futura tasca de \1' ASSOCIACIÓ Enmig del materialisme ofegar la Humanitat, OBRE­ que' amenaça tots devem es­ guardar l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS com una taula salvadora. Re­ fugi espiritual per als uns; continuïtat d'acció per els altres i manifestació de vida espiritual per als més, perdria l'OBRERA DE CONCERTS el seu valor singular, noble, idealista, altruista, si no aconseguíssim unificar la seva ac­ ció inculcant als afiliats el que és l'essència bàsica de la mateixa: "Cultura musical \' popular". Tinguem sempre present, donas, que salament per la cultura i la perfec­ ció individual, per la dignitat i pel sacrifici, per la comprensió i el desin­ terès, serà possible l'assoliment de les etapes més progressives i més fruc­ títeres ,que l'arbre esponerós de la nostra entitat ens brinda com assaonada MEMÒRIA 1935 DEL GENERAL - -'7 36 collectiu. No obliespiritual, símbol de redreçament i millorament tasca dè .œllaboració, d'adhesió, una nostra és Ja jamai, tampoc, que de passió, d'entusiasme! d'abnegació, fruita dem Cal que tots coíncidírn en desitj ar per a la nostra associació, l'aconsecució en les seves múltiples manifestacions i ac- L'esforç individual la a per col·lectiva superació diversos, d'un més elevat nivell ar­ anhelar que l'OBRERA DE CONCERTS, tal tes és, com Unim-nos per to oulrural. tístic i àdhuc amb les comprensions i la manca aigües nascudes en les proïsme, esdevingui cada da de les cristallines nerositat i al amor a. Iimitacions materials i contra la correntia d'in­ d'afecte que sovint sembla voler. deturar l'embranzi­ seves . deus de l'idealisme, de la ge­ dia més j, més dins cl nostra petit món musical i fins gosaríem dir dins Catalunya, una alta valor espiri­ tual, exemplar i modèlica en un grau superlatiu. L'exemplaritat i .eficàcia dels postulats de l'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CON­ CERTS piració han d'ésser per i superar-los i l'única. preocupació de companys nostres, contingent gran tots un deure el conservar-los; minorar-los, ajudar-los per tal de fer-ne beneficiaris a a constant as':' una més i fèrvid un anhel de tots els que sàpiguen capir el que significa avui dia en el terreny social i cultural de la nostra terra, l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS. Impulsos renovelladors i creadors Es obvi insistir, de bones voluntats; l'acoblament d'esforços. de l'infantesa. L' ASSOCIACIÓ OBRERA és major - I'impetuositat de crear, vulgaritat; fretura una sent pia inconfundible; sats per la rutina i la L'adolescència gèrmens d'un l'OBRERA de novell esperit, comprensions neces­ d'edat; té personalitat prò­ de seguir els camins superació constant no fre­ colhectiva. porta en ella mateixa els lliure, desinteressadament crea­ i decidides collaboracions, Talment renaixença. Tot justament el punt neuràlgic del en cal i és cooperació CONCERTS DE noblement dor i àvid d'afectuoses poble com de tots; l'aplec Ens trobem ben' lluny dels anys sària la un en la fallida de les audicions curs simfòniques a que atiem a comentar, es troba 1"'Orquestra Pau Ca­ llarg dells precedents exer­ càrrec de sals", l'agrupament artístic al redós del qual, al cicis, s'hi han redossat un més gran contingent d'associats. Per això 's'ha esdevingut fins fa poc considerar les actuacíons de 1"'Orquestra Pau Ca­ sals" com la ped-ra bàsica, fonamental, imprescindible, respecte l'interès i l'èxit, d'aquells primers temps de ,l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, quan l'importància social de la mateixa consistia només i Ia vàlua artística de cada el nombre d'associats considerada en sola modalitat musical, una L' ASSOCIACIÓ OBRERA període però, l'empenta i les CONCERTS DE renaixentista, No és viment que impulsa ta, 'en forçosament d'ésser tenia curs aspiracions les encara seves d'una noves sava es troba, també, en un delicadíssim unà entitat totalment renascuda. activitats, és primaveral ; generoses, semblants a la les que El mo­ fet reœntissim que por­ dels errtusiasmes ardents un bateguen en la jovenívola I 8- ASSOCIACIÓ edat, quan I'esperit s'obre a les grans idees i el cor OBRERA DE CONCERTS als grans sentiments bles i la voluntat als més sublims sa.crificis. Aquest dinamisme topa, amb diñcultats que el condemnen a una lentitud excessiva i, sovint, -no­ però, exposen l'entitat a ensopegades perturbadores en el desenvolupament general i des­ moralíteadores damunt la multitud d'associats. Els concerts Perquè durant l'exercici I' ASSOCIACIÓ OBRERA de 1'«Orquestra Pau Casals» nor dels Estatuts, no afiliats les sis anuals DE ha del '1935-36 CONCERTS, a te­ [pogut oferir als audicions' simfòni­ l'''Orquestra Pau Casals"? I .perquè, també, les que han estat anunciades ha calgut més tard ajornar-les a suspendre-les indefinidament? La complexitat dels raonaments que caldria analitzar per a donar una àmplia i verídica velació dels fets externs, de lles causes internes i de les actituds personals, no permetrà altra cosa que una síntesis definidora. D'ordre circumstancial : Sobtada participació de la Banda Municipal en un acte oficial que obligà la suspensió del concert anunciat i, per consegûent, I'anullació d'un programa extrordinari (D'on Quixot, de Strauss, amb la col­ laboració del violoncellista Maurice Eisenberg). Celebració de les elec­ cions Iegislatives. T'emporada de Concerts de Quaresma i Temporada de ques per - - Balls Russos en el Gran Teatre del Lioeu. D'ordre social: Mentre a un reduït nombre de professors, funcionaris IIlIU­ riicipals alhora, alguns d'ells per partida doble, els sia perillés figurar en les plantilles de tots els agrupaments constituïts i àdhuc dels que s'improvisen, la nostra ciutat, no pas mancada d'altres bons professors, oferirà l'especta­ cle provincià on no és possible, .a desgrat de posseir diversos i exceHents or­ ganismes musicals, l'actuació simultània dels mateixos. I els confiictes que sempre s'originaran d'aquest revoltant i injust problema essencialment so­ cial, qui més en sortirà perjudicada serà l'ASSOCIACIÓ OBRERA, per raó de celebrar concerts matinals. D'ordre particular: Si amb bona voluntat per part de tothom, en l'ordre era possible arranjar els conñictes, com igualment podien ha­ ver-se superat, momentàniament, les difícultats originades per la duplícitat d'actuació d'uns mateixos instrumentistes, molt més facilíssim encara s'esde­ venia el poder-los evitar, almenys parcialment, d'haver coincidit en uns ma­ teixos anhels, en un idèntic noble i desinteressat esperit artístic, d'unia in­ discutible i sincera afectuositat envers l'OBRERA DE CONCERTS, per part dels gui podien i en tenien un deure moral més a menys indefugible. I que se'ns disculpi l'eufemisme que plana damunt les precedents parau­ les. Sempre és dolorosíssim haver de confirmar l'existència de desafeccions humanes, d'actituds personalíssimes, d'egoismes materials, d'incomprensions grolleres i de vulgars enveges, circumstancial Com.prom.isos verbals Damunt encara de tot q¡uant només deixem ende­ de la nostra prosa velada i re­ per Ia temença de no enverinar més el vinar per ticent, que justifioariem tal vegad.a complex problema, hi ha la mitj à ,Persistent negativa que d'ençà de la fundació MEMÒRIA GENERAL DEL 1935 - de l'OBRERA manté el Patronat de escrit, un de¡ relació Estatut -9 36 Pau Casals" 1"'Orquestra amb la nostra entitat. En en establir, per aquest sentit, sempre' negociacions que perseguíssin Ia necessària i ava­ legalitzar uns compromisos artístics i materials lats, només, verbalment, pel mestre Pau Casals-s- per al millor régimen d'ambdues entitats i', també, per a prevenir contingències, no per sensibles de comú acord, els drets i menys indefugibles, .alhora que per coordinar, deures de tots plegats. Ara bé: sense deixar d'atorgar la màxima i més ferma confiança en els propòsits del nostre fundador i, altrament, no posseint l' ASSOPACIÓ OBRERA de l'experiència DE CONCERTS cap lligam diem-ne d'ordre legalista, després del finit curs, pot, sense escrúpuls, prometre als socis les sis reglamentàries audicions a càrrec de 1"'Orquestra Pau Casals"? Si el Patronat d'aquesta, quasi a última hora ens comunica la suspensió de l'actuació de l'Orquestra, unes vegades per impediments aliens als seus propòsits i altres per. determinacions internes, que deu haver d'e fer aleshores la nostra Associació, gosaríem preguntar, especialment, als socis més enut­ jats per la manca dels concerts de 1'''Orquestra Pau Casals"? han estat ínfructuoses totes les ineludible finalitat de - El suprem interès social L'acció vital i indeturable de les activitats de l' Associ ació: els interessos dels afiliats i Ia màjor capacitació i solvència social i artística de L'OBRERA DE CONCERTS, no permeten pas l'estancament desconcertat ni la inanició reveladora d'una manca r d'iniciatives i de solucions. Fallen els concerts de Cal, per tots els mitjans a l'abast de aleshores quan comencen les entrevistes cions viables .refusen també en aquelles un terreny potser més que es consideren Pau Casals"? quan es ¡plantegen solu­ i menys mercantilista, i es l'entitat i als associats, Es personals; generós perjudicials aleshores quan la tensió dels l"'Orquestra l'entitat, intentar de suplir-los. Es ànims a estableix un intercanvi elle Co­ incorrecte per l'exaltament nostre, jus­ tificable potser per UIJ¡ traate sinó desconsiderat, poc cordial i gens compren­ siu dels moments difícils creats a l'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS en no seves freturades sessions simfòniques per poguer celebrar aquesta entitat les 1"'Orquestra Pau Casals", municacions que llenen àdhuc un to Es evident que la intensa activitat d'aquells moments difícils no es tra­ dueix sempre en negocíacions reeixides. A part les empreses que el resum artístic del curs ens permetrà d'assenyalar, unes vegades per impossibilitats d'ordre econòmic i altres per ésser inaceptables les dates Ï' hores d'actuació, fou possible d'aconseguir la collaboració de les orquestres "Sinfónica" "Eilharmónica", de Madrid; "Simfònica de Girona" i "Clàssica de Bar­ celona", ultra la repetició d'alguns dels festivals de Ia temporada de Concerts no i del Teatre del Liceu, a l'organització d'audicions l"'Orquestra Pau Casals" corresponents al curs, s'inicià també l'estudi de la creació, amb caràcter cooperativista, d'un organisme orquestral integrat per professionals; proj ecte que amb tot i les nombroses dificultats, no deixa d'acariciar-ne l'OBRERA la seva fundació, A part d'aquests treballs, simfòniques per a suplir les encaminats tots ells de 10 ASSOCIACIÓ - d'una crisi L'alliçonament Cal desitjar de la de ens OBRERA DE CONCERTS que no pugui repetir-se el fet de les audicions simfòniques suspensió 1"'Orquestra Pau Casals". La lletra darrerament rebuda del Patronat, així ho 'fa creure esperançadorarnent, No obstant, tots convindrem que l' Asso, CIACIÓ OBRERA DE CONCERTS no pot repetir; la desastrosa, perturbadora. i desmoralitzadora aventura de I'exercici del 1935-36, La marxa ascendent de vers camins inèdits, tot afermant-se en els j a iniciats; el normal desenvolupament i ampliació dels seus ensenyaments musicals gratuits a profit dels afiliats : l'acreixement de la vàlua artística del seu INSTITUT OR­ QUESTRAL; la persistència per aquest aonjunt amateur de la croada de di­ vulgació musical popular i les primeres petj ades dels CANTORS DE L'OBRE­ l'entitat .' d'altres empreses menys vistents en formació i en estudi; totes aquestes institucions culturals que l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS ha creat únicament pels seus propis mitjans econòmics i que avui tenen vida pròpia RA, i encara per l'esforç abnegat tan niadors, poden estar idealista d'un estol d'associats illuminats i com som­ la mercè de les aontingències d'un exercici advers pel activitats artístiques motrius, tan frapanc i a simple fet de fallar una de les afalagadora com divorciada de la resta d'activitats culturals? Ens resistim a creme pugui haver-hi cap associat que per molta admira.­ ció �ue senti per 1'''Orquestra Pau. Casals", pretengui supeditar l'indepen­ dència social, l'interès artístic i el normal desenvolupament de l'OBRERA DE CONCERTS a l'existència d'aquest organisme musicaL Als nostres socis Ara les nostres corporacions representatives cocaptenir-se de la tasca de divulgació musi­ cal, eminentment popular, que ve portant a terme l' ASSOOIAClÓ OBRERA DE CONCERTS per mitjà dels seus propis organâsmes i, per consegüent, tard o d'hora l'ajut oficial podrà alleugerir deficiències i superar crisis, volem ¡posar una absoluta i iHimitada confiança 'en l'espiritualitat, en el companyerisme i que mencen a . en el desinterès de tots els consocis, Deplorem, només, la deserció d'aquells socis que portats per un egoisme material i mancats absolutament de sensibílitat musical, han negligit per un malentès sentit ets benifets de l'OBRERA i I'apoi modestíssim que aquesta 'en bé de la collectivitat. Retem homenatge de ,simpatia a, tota aquella immensa majoria que no solament han romàs passivament i activa­ ment al costat de l'entitat, ans el contrari, s'imposaren el deure d'aoom­ necessita panyar l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS en la seva accidentada actuació durant el transcurs del finit exercici, La xifra d'aquests 3.404 associats (que en comparació amb la diel curs anterior acusa l'exèrcit de fidels seguidors i decidits tots plegats ronaran en comunicaran le fe i la el el possible Resum artístic En encara conquistadors perdurabilitat en desenvólupamenr un de lleu nous augment), és adeptes, que l'allia empresa i espe­ i millorament de la tasca futura. consideracions d'aspecte artís­ remembrança general dels actes ce� Iebrats ens oferirà remarcables caracteristíques que no serà agosarat de jutjar-los, sota un criteri objectiu, com notables i reeixides festes music:als. tic, un - altre tal ordre vegada la -de - MEMÒRIA GENERAL DEL ELS DOTZE -11 36 - ARTISTES AGRUPAMENTS, EN 1935 I SOLISTES CONCERTS DEL QUE HAN CURS. DEL ORQUESTRA (vuit concerts) : "Orquestra Valenciana 'de Cambra" (presentació) "Orquestra Pau Casals" (dues audicions); ; PRÉs PART 1935-36 � "Orquestra Filharmònica de Barcelona" (presentació), (clues audicions); "Institut Orquestral de l'A. O. de C." (dues audicions); "Orquestra de Cambra Barcelona" (presentació) QUARTET (un concert) : "Quartet Ibèric". TRIO (im concert) : "Trio Bocquet". .. MESTRES I DIRECTORS Francesc COMPOSITORS: Gil; (dues actuaoions) i Samper (dues actuacions) : Josep Fontbernat (dues actuacions) ; Joan Pich i Santasusana (dues actuacions); Pau Casals Baltasar J aume Pahissa, PIANISTES: ALexandre ViI alta (un recital) ; Dolors Porta; Josep Climenn: Pere Vallribera : Joan Gibert Camins. CLAVICEMBALISTA: Joan Gibert Camins. VIOLINISTES: J. Ferriz : A. -Bemard ; Enric Casats; . Eduard Bocquet; Rafael Ferrer; Pau Dini; Ricard AbellÓ. ¥IOLONCEL 'LISTES : J. Martínez; Josep Trotta Antoni Sala : (un recital). FiLAUTISTES: Esteve ALTRES V. Gratacós; Llucià Elisabeth. SOLISTES: Espinosa (contrabaix) \ ; Josep Creus (trompa). , , 12 ASSOCIACIÓ - Categoria musical Si el volum quantitativament OBRERA dels CONCERTS DE concerts celebrats passat curs no ha assolit el nombre dels anteriors de les sessions 'exercicis, la gràfica qualitativa, ultra mantenir-se en ,el mateix envejable nivell artístic, en alguns cassos ha conquistat noves posicions dins d'aspectes interessantíssims, En aquest sentit, a les singulars consideracions que podrien fer-se al voltant del relleu i 1,3. categoría artística d'un curs musical tot 'ell desenvolu­ pat per agrupaments i artistes nacionals, cal destacar l'especial singularitat d'algunes sessions musicals, reservades a posta a, fer conèixer una determi­ nada escola hispànica (autors valencians, per 1"'Orquestra Valenciana de Cambra"), o un aspecte del procès històric de la música de cambra ¡per a trio de corda (diverses obres pre-clàssiques, clàssiques i modernes, pel el "Trio Bocquet"), o el caràcter estètic i sentimental de la música ("Festival 'Romàntic" per l'INSTITUT ORQUESTRAL), o, finalment, a valoritzar Ja "Música de cambra catalana dels segles XVIII i XIX'" i homenatjar alhora un compositor setcentista català, Antoni Solelr ("Quartet Ibèric" i Joan Gibert Camins). . Sens dubte, cap altre en curs s'hauran musical ofert als associats de l'OBRERA tan gran nombre de valuoses primeres audicions de diversos au­ tors. Es aquest un detall que interessa d'assenyalar. La curiositat inèdita de les produccions, amb llur intrínseca vàlua artística, revesteixen les sessions. musicals Escalf objectiu cultural semblant al perseguit l'organització dels conoerts de cambra. d'un allicient mitj à de la varietat i estímul i d'up en ' L'adhesió encoratjadors elogiosos dels i socis i els encoratjadors per comentaris de la crítica, permetran de dir que quan la tasca és bona i seriosa, jamai no resta ignorada i sempre és acollida amb l'entusiasme degut. Amb això el Consell Directiu considéra satisfets i pagats amb escreix l'esforç econòmic i el sa­ crifici en el treball que comporta l'organitzar una tanda de concerts. En quant a l'interessar al, públic i educar-lo musicalment, hem de fer justícia i confessar que tot i no haver arribat al cim tan desitjat, on con­ vergeixin el grup més reduït amb el més nombrós de les audicions, esp�c­ taculars i brillants, un bon contingent d'associats van engrossint el nombre d'incondicionals seguidors entusiastes de les petj ades que l' ASSOCIACIÓ ens OBRERA va donant de la música modalitats en endinzant-se totes les seves el terreny de la depuració i més pures i íntimes formes de en propagacíó concepció i d'expressió, En aquest sentit, el pit se'ns aixampla i experimentem la sensació i en sentim l'íntima satisfacció, d'haver complert amb el deure i I'esforç que .de l'aspecte econòmic per a de l' Associació i de Ia nostra fer més fructífera la tasca çament de la música de totes capacitació calia esperar-ne urgent ÍI imperativa de reivindicació i exal­ les escoles i tendències, en totes les ' històriques del �eu procès Entenem" doncs, que treball organitzador èpoques evolutiu. no cal escatimar ni treure relleu i de la tasca ben altrament, si insistim i venim en a el sentit d'orientació parlant d'aquest tema - l'importància, del artístico-cultural; tal com ens ha. I , MEMÒRIA plagut GENERAL de fer-ho 1935 DEL en - 13 36 Memòries anteriors, - ha estat amb el fervent desig de si Ia nostra empresa era seguida amb l'interès dels consocis de bona voluntat, àvids d'assaborir tot el que de bo té la música, prescindint de pre­ judicis d'autors i de modalitats. veure Només ens resta fer present a tots els consocis què, pel que atany a nos­ altres, tenim el ferm propòsit de perseverar en semblant postulat. Fel que fa referència a vosaltres, companys associats, ens permetrem de fer-vos un prec: vullgueu contribuir a aquesta croada educadora, que ho és també de depuració i alliçonament, tant o més 'que pel benifet espiritual que per­ sonalment en rebreu, per a fer de Ies audicions de música de cambra de; l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS un veritable i exemplar exponent refi­ nadíssim de Ia cultura musical obrerista de Catalunya. Personalitat Els nostre nivell cultural seva personalitat través de Ia seva cuJtura po­ :nitjançant pular. Que l' ASSOCIACIÓ 'OBRERA DE CONCERTS labora en aquest sentit és una afirmació i del Ia destaquen pobles a que comença de ressonar unànimement en tots els àmbits de la vida social i artística catalana. L'obra de superació espiritual que l'OBRERA procura anar ampliant tot intensificanr-la, no desaprofita cap mitjà, cap circumstància ni oportunitat que tendeixi a palesar OBRERA DE CONCERTS viu atenta a aquesta realitat. Si per superar a en dignificar cap iniciativa, l' ASSOCIACIÓ com la vida individual cal estimular les inquietuds, per a assimilació I fruició el nivell collectiu de ra nosnra gelosament � defensar, si és precís, amb fermesa i conviccíó, percepció, entitat, cal servar totes aquelles qualitats que sovint ens han estat lloades i exalçades, talment un patrimoni indiscutible del nostre estament. Aspectes educatius incompresos En sentit educatiu i bon illustrador, ja de infíuíren força damunt CONCERTS' ,les notes que acompanyen els programes, dels quals, d'uns anys ençà, sovint s'hi poden llegir petits tre­ l' ASSOCIACIÓ OBRERA les principi DE pàgines originals, exprofessament escrits per competents personalitats (Enric Roig i Robert Gerhard, durant ell passat curs). Estem convençuts que la lec­ tura d'aquests textos, ultra constituir una oportuna i aprofitada lliçó que ajuda força a la comprensió total de la música que s'escolta, amplíen i fan més dúctil i sensible la cultura musical, que així esdevé més apte per a intimar més endavant amb audicions encara més selectes, depurades} íntimes. No hi ha dubte que ha estat així, d'una manera no pas massa lenta i amb plena consciència, com la "massa bategant i comprensiva del públic de treba­ lladors de l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS", ha deixat d' ésser aquell públic que tantes simpaties meresqué d'una efímera publicació barcelonina del 1928, que després de lloar l'ingenuitat i l'engrescament nostres, ens perdonava "aque­ lla desorientació que no permetia mostrar preferències, aq¡uella igualtat d'en­ €on balls • tusiasme davant tota música que se li ofereix". Avui, força més amunt en el camí que mena àvids d'emocions artístiques que sabem copsar a amb Ia Religió una de la atenció i un Música, recolli- 14 ASSOCIACIÓ - OBRERA DE CONCERTS ment que haurien de servir de model a classes socials que, si exteriorment sem­ blen més .elevades, no guarden pas en llur interior la riquesa de sentiments per a saber gaudir tota la sublimitat de l'a.rt més excels; .avui, quan és invo­ cada arreu la nostra veritable afició a la música, i retret el nostre pregon desig deJÍectació espiritual ; quan de l' ASSOCIAOÓ OBRERA DE hi "l'existència d'un públic CONCERTS, és citada on els públicament i orgullosament veritables artistes poden constatar­ admirable que escolta amb unció els programes d'aquesta manera .amb els executants, els quals que s'hi executen, coHaborant €s senten secundats i confortats per l'atenció de que són objecte"; tot justa­ certs sectam socials que profanen Ia serietat d'un concert i el bon nom filharmònic de la nostra ciutat, que girin els ulls ment ara, quan es recomana vers en nosaltres, sinó per altra veure un com correccíó"; és a cosa, almenys "que sigui per l'amor propi ferit públic especifioament ara, precisament, en obrer els dóna plenitud lliçó admirable de integral i en posses­ una d'una cultura sió d'una sensibilitat i comprensió collectives, quan ha estat censurada pú­ blicament i descorisideradament l'OBRERA DE CONCERTS, no pas per haver co­ mès una desatenció, ni molt menys una inœrrecció o tal vegada per un ex­ cès d'incivil xerramequeria, sinó totjustament per la pràctica d'una costum reveladora, . en e� cas pitj or, d'una sincera i pregona emcxtiva exacerbació pas­ lluny, per tant, d'un ridícol esnobisme, com d'una sional per la música, ben absurdà moda. L'A. O. de C., enfora Aquell augment de potencialitat social representativa; aquell acreixement! de prestigi i solvència artística; aquella constant irradiació sentimental, captadora de noves simpa­ ties i collaboracions, de que tantes voltes venim parlant, ens permetria exten­ sos comentaris i detallades recensions. Ens limitàrem, només, a la succinta enumeració de tot allò més sobresortint i digne d'esment, tant pel gue pugui tenir d'exemplaritat i mèrit, com per un elemental deure d'agraïment, d'ad­ miració i de divulgació. - L'ASSOCIACIÓ OBRERA CONCERTS ha estat invitada DE a prop de cinquanta audicions musicals; - - A part dels obsequis d'altre indole, dels quals s'ha donat compte en el NOTICIARI, amb destínació a la Biblioteca s'han rebut més de 40 volums, procedents de donatius de consocis, entitats i de l'amic Joaquim Pena; L"'Acadèmia Ardèvol" oferint beques gra11uites als nostres socis per a estudiar música (assenyalem, enguany, l'aprofitament del company Josep , Rius) - - ; professera i consòcia Carme Carbonell, prestant-se gentílment al tratge del cant a profit també dels nostres afiliats. La L'alt sentit altruista comprensiu - social obrer realitza l' Associació, i agrupaments que han - - participat mes­ de la misssó artística que en el camp palesat per bastants dels, concertistes en les sessions musicals, i els gestos de fina elegància espiritual de Lluís Guarro i Amèrica Cazes de Comà: augmenten, en acabar el curs, Hl llista. dels benemèrits amics de l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCElhs. MEMÒRIA GENERAL DEL 1935 15 36 - L'admiració i simpatia que al Govern de Catalunya '� a l' Ajuntament de inspira I'actuació u.I'obra nostres, ha vingut patentitzada: Barcelona els - Simfònic Pier l"'Orquestra Filharmò­ DE CONCERTS féu extensiu, gratuitament, als socis d'altres 222 entitats; Per dues peticions d'actuació ârtistica de rINSTITUT ORQUESTRAL; Per l'ofrena - - - Pet d'un Festival una modesta subvenció 'de J'Ajuntament; d'assaig de lla Banda Municipal favor del mestre i consoci, Joan Pich i Santa­ Per la cessió incondicional de la sala el Palau - exclussiva Barcelona", que l'ASSOCIACIÓ OBRERA nica de Pel patronatge particular a susana, per ta1 de sobre en de Belles Arts; participar interpretació musical", en la "Quatrena Sessió Internacional d'estudis tingueren lloc que al Conservatori de Gine-­ bra durant l'estiu del 1936. D'entre tots aquests nous valuosissims dements collaboradors, cal valoritzar especialment el de la consòcia Maria Madurell i Valldeperas, l'adhesió incondicional i els ina­ « Estudis Musicals B. S. » preciables SICALS serveis prestats durant el passat exercici en pro dels ESTUDIS Mu­ la consideració dels' socis. professera, cal esperar-ne belles I BLANCA SELVA mereixen d'ésser, remarcats D'aquesta joveníssima i aventatjada falagueres prometences, donada la seva simpatia, a bonesa i inteHigència perso­ racional i eñoient, nals i fervorós enrusiasme pler la tasca pedagògica que desenvolupen els nostres ensenyaments musicals per a obrers, Es una sensible contrarietat que l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, comp­ tant amb el concurs de Blanca Selva, orientadora professional i artística dels - - ensenyaments: amb l'abnegació, entusiasme i talent del mesure de Maria Madurell : amb Pich ; amb Ia voluntaf i constància exemplars Joan l'oferiment d'altres professors i amb l'adhesió valnosissima, constant interès i esmentats aprofitament dels alumnes, és una .llàstima, repetim, que la manca hagi enguany impossibilitat la promesa ampdiació pedagògica, fent­ la extensiva a altres assignatures i no restant limitada l'acció educativa als dos cursos de teoria i solfeig de la música i piano, admirable de local Mentre hom espera superar semblants privi d'esguardar amb una gran illusió jovenívola i floreixent, dels ensenyaments ens els futurs a donar una BLANCA SELVA i, realitat cada qui han de con­ curs un familiars, que apor­ oontíngene d'inscripcions (30 dels socis i més crescut paulatínament el del 1934-35; 57 el del 1935-36). Concurs de Dibuixos tots els viva, exemplar' i profitosa als ESTUDIS MUSICALS especialrnent, per l'interès a no hi ha cap motiu que fru1i)s d'aquesta branca, musicals. La nostra incommovible fe és comunicada per Ia collaboració indubtable de tribuir ten limitacions, Som als llindars de l'acabament del nostre ben intreball estatutari. I abans de finalitzar­ tencionat lo, donant el degut relleu .a la labor de l'INSTITUT ORQUESTRAL, volem, tot passant, 'Subratllar a Ia curiositat dels associats, algunes consideracions res peete el CONCURS DE DIBUIXOS i Ia creació dels CANTORS DE L'OBRERA, .. 16 ASSOCIACIÓ Si no en d'obres concursants, quantitat almenys OBRERA DE CONCERTS per l'encert de moltes d'elles, el CONCURS DE DIBUIXOS PER A L'ELECCIÓ D'UN DISTINTIU DE L'INSTI­ TUT ORQUESTRAL ha satisfet plenament el desig i la finalitat que amb Ia seva institució perseguia l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS. Si la reduïda xifra de 13 obres originals tingués alguna relació directa amb l'absència de premis metàllics, Consell Di­ fins caldria celebrar la rectiu causa que privà al exposició pública en Galeria així s'hauria palesat també l'esperit idealista dels nostres companys dibuixants. Que aquest estat d'ànim sentimental alentà la creació d'una bona part de les reei­ d'organitzar d' Art, una car i estirnables xides El una cas del aportacions, no en dubtem dibuix premiat ho corrobora d'una pas gens. manen ro­ tunda i emotiva. En saber tot el fervor admiratiu sentit i a l'INSTITUT ORQUESTRAL pel consoci Albert Cen­ Vidal, és quan havem comprés el perquè s'iHuminà esperit creador, facilitant-li la plasmació de la simbòlica interpréta­ professat tellas í, .el seu ció ·-Música i Treball- amarada tota ella d'una. tística, tècnicameDJt reexida. « Cantors de l'Obrera» A deduir per l'interès, tant del mestre Manuel teix dels associats inscrits L'OBRERA, be ens a vocal, estimulat se'ns dubte, tot desinterès, en par sinceritat l"entusiasme i Borgunyó com ar­ l'adhesió, així ma­ artística, CANTORS DE serà permès de reflectir en aquestes' pàgines l'optimisme seva recent creació i assaigs preliminars. Aquest conjunt desvetllat per la tan brillantment la naixent simpàtica ve acomplint un artística i socialitzadora que ORQUESTRAL, com per l'exemple mestre Borgunyó, és cridat a ocu­ tant per la finalitat l'INSTITUT fervor i entusiasme del la nostra terra nova. branca seu lloc, socialment i artísticament, per ningú encara conquistat. L'ASSOCIACIÓ OBRERA DE ,CONCERTS, en crear les seves institucions artís­ tiques, és moguda pel sentiment de desvetllar en l'estament obrer el plaer de l'amor a la música i el goig de comunicar-lo, desinteressadament, als demés companys. Aquest singular idealisme cultural, àdhuc tenint en compte la categoría de, classe, no pot pas desvetllar suspicàcies de competència artística. Vol només tenir un segell i. una personalitat pròpies ben definides, in­ dependents, inèdites, al marge de prejudicís i de rutinarismes, tant en l'e­ clecticisme artístic, liberal, del repertori de que s'anirà nodrint, com en la manera d'actuar, d'expansionar-se i d'exhibir-se, tot divulgant llurs se­ seva rioses i generoses interpretacions corals a veus soles, mixtes i amb acom­ panyament d'orquestra. Al llarg dels anys, adaptant-do, però, als moments presencs, l' ASSOCIAcró OBRERA m; CONCERTS pretén recollir l'ideal de Clavé, l'apòstol que descobrí en l'ànima de l'obrer català aquell doll inesgotable de pur entusiasme, emo­ cionat i comunicatiu, per l'art del L' ASSOCIACIÓ' OBRERA rable, però DE cant collectiu, CONCERTS anhela que l'obra de Clavé, perdu­ evolucionada; transformada, però desvirtuada, trobi en l'ad­ hesió incondicional, fondament sentida, dels seus associats, i en el mestratno . J 17 - MEMÒRIA DEL GENERAL 1935 - 36 el mestre Borgunyó, Ia per­ justament, a l'estament treba­ Com l'intuïció i l'amor de Clavé deslliurae de grollers esclavatges. treballador, veritable el d'estima poble¡ d'admiració i perennes, expert il somniador progressiva necessària, mercès, condluotor tan ge d'un durabilitat llador, per una prova aquell òrgan com tat tot lluitant, li farà ofrena dels £ruits d'un que lluita sofrint i sofreix artístic selecte, liberal, creat pel poble i per al poble. Prestigi i llegeixi en l'Apèndix consultiu els laudatoris judicis crítics que paulatinament però fermament va conquerint l'INSTITUT QUan renom , . de 1'«Institut Orquestral» hom ORQUESTRAL DE L' ASSOCIACIÓ OBRERA' DE amb CONCERTSf trobarà sobrerament i justicierament adequada l'adjectivació que encapçalem aquestes ratlles. Mentre mestres com Pau Casals, Cal, abans, retreure un fet; paradoxal: En­ Lamote de Grignon, Joan Massià, J aume Pahissa, Blanca Selva, Joan Manuel Borgu­ Ferran Ardèvol, Tomàs Buxó, rio Morera, Joan Balcells, entre altres, proclamen entusíàs­ nyó, Baltasar Samper i Ernest Cervera, l'INSTITUT indiscutible de ORQUESTRAL, creant alhora tioament cl prestigi a conjunf inrrepretatin ; quan els com renomenada autoritzada la seva més excellents concertistes de Franck Marshall, Isabelle Martí-Colin, En­ Romero, Ricard Vives i Ramon Salsas; i els via­ piano Elena Aintoni Sa­ limstes Abelard Mus i Elisabeth Coérnans, ultra el violoncellista en fan el millor elogi com a l'INSTITUT ORQUESTRAL d'escoltar la, després d'ells senten orquestral, manifestant els desitjos que la major riqueta Garreta, agrupament si no oblidem que una per­ poder collaborar-hi en properes actuacions; com és cl gran amic sonalirat tan competenë en �l camp de la arreu de de I' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, Josep Subirá, ha divulgat com la social i educatiu qualitat artísfica la península ibèrica tant el valor a;ls si INSTITUT conceptes elogiosos de la nostre ORQUESTRAL; assolida pel crítica musical diària hi afegim l'alt honor d'haver participaa en Ia recep­ ció oficial de Ia ciutat .als congresistes del "XIV F�vhl Internacional per de music�ogia, Contemporània", rebent amb aquest motiu una inicial consagra­ atesa la categoria i nacionalitat dels personatges oients del" te­ la p¡el­ rres foranes; si ran d'aquesta històrica audició, i atenent gustosament a nostra La Pi Carles l' orquestra amar Sunyer, nició particular de Alcalde, la Música ció mundial, tem Ji fou permesa encara una nova motiu de Ia recepció del "I actuació en el mateix Saló de Cent, amb Congrés Jurídic Català"; si, ñnalment, 'després de dos anys d'actuació, i havent celebrat dinou audâeions.. no constitueix un fet un bon xic vergonyós i revoltant que hi hagi encara companys associats i personalitats musicals del nostre país, que ignorin a Vulguin fer-ho veure, l'existència d'una institució que no n'hi ha prou d'estimar com es mereix, sinó que cal alentar-la amb l'adhesió i l'entusiasme i la oollaboració de tots, a més cre sensibilitat els artística, 'tinguin L'amor propi! indíviduad i qui, l'orgull I classe, de patrocinar, moralment i materíalmens, una obra exemplar, única, modèlica, decidida i generosa, en camí de noves pler­ feœions i d'empreses altruistes més ardides. œllectiu de " 18 ASSOCIACIÓ - Vàlua artística de 1'«Institut realitza L'a tasca de l'INSTITUT CONCERTS l'INSTITUT ORQUESTRAL L' ASSOCIACIÓ DE fet d'un simple i espo­ fugisser propòsit, de l'aconsecucíó d'un im­ ORQUESTRAL ultrapassa el ràdic 'intent, d'un voluntariós i mediat DE Es que en el terreny interpretatiu i en el repertori que executa, mereix aquest despre­ ci olímpic dels prestigis encimbellats i dels associats intencionadament distrets, l'inaudit Orquestral» treball quasi diari que OBRERA DE CONCERTS? OBRERA objectiu. Hom esguarda lluminosos i bells horitzons, rublerts de grans empreses, per a assolir els quals, i sense deixar de realâtzar l'estudi -finalitat i objedtiu-, de les pràctíques de conjunt orquestral quel actual­ ment j a exigeixen' l'a formació d'una segona plantilla orquestral, es precís l"estudi constant i renovat de tota llena Llegiu rellegiu la reproducció dels sibE€! que músics i associats poguessin i de música. textos esmentats; debó fos pos­ tant sennir el mateix intens entusiasme i fèrvida emoció que tan inequivocament palesà experimentar el mestre Jaume Pahissa, al treballar íntimamenr i activament la primera audició que d'una obra seva donà enguany l'INSTITUT ORQUESTRAL. On trobaríem, per altra part, una orquestra amateur, d'obrers¡ no funda­ donar concerts, que¡ amb quatre anys d'existència posseeixi i inter­ públicament, amb precíssíó, justesa, bon gust i estil, un repertori tan da per preti a nodrit i divers? La labor d'equcació musical de 1'« I. O. rreny economic com TRAL, el En » en e) finit curs, quan a l'entitat li ha calgut mai treballar i lluitar intensament per tal de perar la crisis que la fallida dels concerts rom su­ de 1'''Orquestra Pau Casals" li produí tant en el te­ l'artístic, heus ací que gràcies a l'INSTITUT ORQUES­ i La fama de l' ASSOCIACIÓ OBRERA xim i superior, per damunt de tat: altre-, ha DEl CONCERTS -l'interès mà­ pogut encara registrar fets es­ perançadors i sígnifícatius com el de les dotze audicions que al llarg de l'exercici ha celebrat brillaIl/tment l'INSTITUT ORQUESTRAL. D'aquestes actuacions, algunes d'elles memorabiâissimes i transcenden­ tals per a l'avenir, volem ara només desglossar Les que han estat organitza­ des amb el noble i desinteressat afany de divulgar la música. S'endevina, doncs, que anem a referir-nos als famosos i sempre reeixits "Mítings-Con­ certs públics", d'aquests . nom actes QUESTRAL i maneres sar va Prou dels nostres socis la motivació i coneguda que tant organització enaltint el prestigd artístic de l'INSTITUT OR­ e� sentit d'autèntica cultura musical popular' que de diverses estenent l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, siens permès po­ de manifest¡ unes L' ASSOCIACIÓ van dades. OBRERA ORQUESTRAL, porta, oferts DE CONCERTS, amb el concurs del "Mitings-Conoerts públics": 7 seu INSTITUT diverses .ba­ rriades obreres de la ciutat i els restants a Sant Feliu, Terrassa, Mataró i Sabadell. El nombre global d'oients q:ue han assistit a aquests concerts, su­ men unes 27.500 persones; el de les entitats que els han organitzat i patróonze a MEMÒRIA GENERAL 1935 DEL 36 - 19 - a 284. D'aquestes dades, les unes ens demostren el poder aglutínador i conquistador de la música damunt el poble predisposat, al qual cad desvetllat i educar més assíduament encara. Les altres, són una prova irrefutable de les empreses populars que orientades ] guiades només que per un autèntic sentiment idealista, desinteressat, podrien r'ealitzar-se en cinat, ascendeixen la nostra terra, si¡ hom sentís OBRERA DE CONCERTS el sent pregonament 'i autènticament: com l' ASSOCIACIÓ fondament, el sentit de la difusió musicah a profit del poble. r ". desitjos de treballar de cara el poble, algunes glo­ corporacions artístiques de casa nostra, amb bona voluntat i decidits propòsits, nets de prejudicis i partidismes, només que amb lleugeres modificacions, podrien aprofitar-sé de la tècnica organitzadora dels nostres "Mítings-Concerts públics"; d'aquest veritable contacte democràtic amb el poble, ultra l'inapreciable goig d'un meritíssim deure social acomplert, en 'recollirien un sens fi d'alliçonadores observacions psicològiques damunt les multituds congregades, I no serien les m�llIYs importants, la correcció, d'aten­ ció i 1:intuició comprensiva del públic 'en general; ni aquella absoluta identi­ ñcacíó que permet, prescindint de tot, agermanar dJivergeints entitats. Heus ací com pel simple fet d'un concert públic, hom pot fer positiva i agermana­ dora labor patriòtica, artística, social i cultural. Mogudes per véritables rioses i famoses El mestre Joan Pich i SantÇlsusana Fora injust esmentar que només ens €Il limitéssim renom - , a fet conquerit per l'INSTITUT ORQUESTRAL, mercès a abnegats com erstusiastes elements artístics; no cometrem, doncs, I'imperdonable omissió de comentar els èxits del ma­ teix, sense fer la deguda justicia a qui ha fet d'ells, una realiëat viva, espíen­ d'admiració i agraïment, l'heroisme de tots els - seus tan dent i eficacíssima, Més encara: l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS té l'ineludible deure de • la sort que per a una entitat de Ia importància i del caire de la nostra, représenta el que un Home i Artista alhora, hi apon­ ti llur collaboració -quantiosa en volum, inapreciable en qualitat i ex­ remarcar vegada més, una cepcional en abnegació,artístic, social i patriòtic tenint per guia només un autèntic i puríssim ideal que tots els nostres socis visquessin de geni i talent prestigia i vivifica ea Mestre, i tractessin alhora a l'Hom€l de cor, ple de bondat i bon amic de tothom. Tot seguit, aquest Home modestíssim i sincer Artista, els guanyaria el cor amb l'exemple de la seva tasca diària, amb la seva, tenacitat, amb eI� seu treball eficient i abnegada constància per a tot el que sia en profit del poble, i de la divulgació ennoblidora de la música. No és el nostre propòsit n1 està al nostre abast 'ell fer-ho, intentar l'elogi Voldríem - millor dit, caldria, prop les activitats que amb el - seu que caldria per a superar el que segurament cadascú de vosaltres té format del mestra Joan Pich i Santasusana. Bonesa i simpatia en perament i sensibilitat I'Home en : voluntat i fermesa en el Collaborador ; tem­ el Mestre: heus ad les fecundes dots que concorren 20 ASSOCIACIÓ - DE OBRERA .cONCERTS ".!. en la Moral i Artística personalitan propòsit Pich Joan mestre del :il Santasusana, enaltir-les :paraules a permès d'evocar pú;blicament qualitats intimes, Si havem ens per a deguda­ com que difîcilmenë trobaríem ment es mereixen. " és perquè dels sentiments que els inspiren. I el sempre els aetes sincers tenen el valor ha nascut d'un nostre impuls pesombre incert que en acabar el 'curs hia reverdit en esperançadora Parallelament a realitat. , pasiva -organització li'aotivitat de les reglamentànies CONCERTS ve desenvolupant en anuals, sentit i èxit creixents, altres diverses empreses que constitueixen l'acció cul­ tural riva, de difusió, dlivulgació i captació popular. Entre la tabor d'edu­ audicions - l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE caaió per la música i per a la música, o sia la cultura que Pésser cerca i la cultura que va a la conquesta de Thome, creiem .que és 'aquesta darrera la tascà més meritòria í més estimable als ulls dels socis i de les nostres corperacions públiques. ;, Menëre l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS conqueridor de l'exèrcit d'artistes sembradors guiatge i; suport del. seu animador, no és un Ia immortalitat de L'OBRERA a DE compti, doncs, amb I'ideadisme de Bellesa Musical, i amb el mite parlar i insâstâr respecte CONCERTS. Ella viurà més o menys puixant, desgrat de desafeœions i d'entorpiments passatgers, Es aquesta la darrera constatació que ha volgut fer-vos el Consell Di­ i rectiu la en resumir el Curs del suspensió momentània 1935-36. EStablir d'uns concerts per ment d'actuacions de l'INSTITUT superficial paralel 1"'Orquestra Pau Casals" i l'aug­ un entre ORQUESTRAL; tant com situar en UJ1¡ mateix diverses dues modalitats, democràtiques i sentimentals, de portar la mú­ pla sica al poble, de treballar, segons un esperit i un ideal més o menys desin­ teressats, per la cultura musical de l'estament proletari de la nostra estima­ da Catalunya. ',. PART TERCERA A:pèndix (Judicis informatiu i consultiu i comentaris de la Premsa respecte 1'« Institut Orquestral »] \ «fESTIVAL DE LÀ . MÚSICA ROMÀNTICA» HUMANITAT, 4 de gener del 1036. Ulna audaciosa ernlPl'6Sa fo.I] Ja¡ qUie realitzà amb ·el més hon èxit l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CoNCERTS, institució formada amb rue­ menrbs «amateurs» Ú!niÏicaJmlIDt, ¡pertau)'IelIJ.rts a les classes modestes, els quals amb IJII)¡ coratge, UI1Ja assiduïtat i UlIl amor Wnigualab1es, treballen en les sevies hores d'esplai, Bota la direcció intelligent i aciençada del jove mestre Joan Piah San- . tasusana, Avui, gràcíes a d'aquest j'Ove i coratjós superacíons insospitades, ja pot ben dir que iplosseeix una Orquestra. Orquestra discipliriada i estudiosa, que cada dîa va leis altes dots de músÏlo i d'artiJSta modestos seguidors seus, que treu d'aquells I'ASSOCIA'CIÓ OBRERA DE CONCERTS mestre Ulna més Orquestra ¡pròpÈa, '\lII1a endavant; que cada dia que '(l'aJSsa arriba més a pDOp di·QIll s'ha proposat rilbar. Joan Pioh Sanëasusana ha treballat d'una manera meravellosa aquests ar­ en­ tusíastes ínstrumentistes i els ha donrut IlJOIIl1és que dues «suites» i Ulna «simfo­ Ma», gaiI1ebé totes elles en primera audició !per l'INSTITUT ORQUESTRAL. Una d'aquestes obres, la lnacobada, de SahiUibert, aJSOOli Ulna interpretació que moltes vegades no és assolida per les nostres orquestres professionals, la qual cosa ja en Poor Gynt, de G�, va taJffibé manifestar-se ifua 'esperada amb cUJrj,OISÍItat la versió que aquests joves ínstrumentistes do­ narien a la «suite» de Mendelssobn, Bi s·omni d'una nit d'estiu, escrita damunt el de Shakespeare �er tal, d'assaborir UlIla. vega?a. més aq:wella �úsica mag­ P?�a nífíca, el tot Barcelona s encabí al Pailiau on hl hav¡lJa cis SOOIS de lOBRERA, els ho hm estat Ini ho seran mai. L'INSTITUT, diri­ que encara no ho són i els qwe ni mestrívolament seu entusiasta mestre, vencé totes les dificultats qUie Men­ gm: pel ... ... � delssohn acoblà a la partitura de l'obra shakesperiena li. triomfà completamerrt i :lloren ovacionats mestre i executants en acabar amb la vibrantíssíma Marxa Nup­ cial. Molt hé els scdístes Llucià Elisabetlh, flauta i Josep CreUIS, trompa, els quals ooneríbuïren amb la .. . - TITUT seva ORQUESTRAL i pel tasca seu encertada, a imeH.igentfulsim l'èxi:t ressonant mestre JIOf!lll aJoOlI1Sflg'ullit per l'INS­ Pilch Ssntasusana . CAMIL OLIVERAS. / PUBLICITAT, 4 de gener del 1'936. L'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CoNCERTS, agrupaQO és sabut, formen entusiastes amateurs dirigits pel jove mestre Joan com que, Pich i Santasusana, donà una interessant audéoió a Ia sala del Pailla¡u. LA L'INSTITUT ORQUESTRAL, que ha aconseguit UlIl notable progrés de les seves marsifestaoions ençà, féu escoltar una Î!rute!ipretrució d'aquestes obres mereixedora de sinœrs elogis. Jill treball en aquesta agTllIpaJció és '00n orieœtat i emcaç i cal esperar molt de les seves act1ÍNÎrtats en 'bé de la cultura musical del IllOSbre El mestre Piai?- i Santasusana mostrà UlIl perfecte coneixement de pnimeres poble, 22 les ASSOCIACIÓ - lpaDti:tur€ll ment amb i les OBRERA DE CONCERTS qualitats de director es mandfestaren tothora brillant­ el caràcter j¡ matisos amb què féu que sabé mantenir i amib seves I'equilibri les esmentades oœnposioions. ,El nombrós auditori que omplia Ia sala celebrà amb bor de la simpàtica orquestra i del seu director. executar . EL DILUVIO, 31 de desembre del a su ovacions la la­ B. S. 1935. LA A. O. DE C. que di:rigle el maestro Juan, Prueh de música l'O­ cargo la iœter pretación de lID programa El INSTITU'OO ORQUESTAL y S3!IltaiSUSaJl1¡a, tuvo Dependes DE mántica, La 'orquesta, formada por obreros que, después de las horas de trabajo, se dedican a cultivar el arte musical, obtuvo Ulna muy recomendable interpretación aside las obras citadas, mereciendo ¡por ello aplausos en gr3!Il cantidad, corno brazo mismo su direotor, el maestro Pich S3!Il tasusana, a qUIÎJan no le falta buen ·tmi&.n en sus di rígidos. A todos, mil parabienes. para Lograr una perfecta ALARD. REVISTA MUSICAL CATALANA, Butlletí de l' «Orfeó CaLalà», gener del 1936. Cal escoltar' amb simpatia i oondesoendènoia el nou agrup3JLrumt orques­ tral de l'ASSOCIACI6 OBRERA DE CONCEnTS, que dri.rÏjgei:x Em. Pich, arrsb molt de han dernostrat ja en fervor, i en el qual oollaboron afioioo ats eotusiastcs qllle altres ocasions UIn estudi perseverant, mereixedor de Lot estímul. Ell programa dOIS ofer� als socis de l'ORRERA, eJ. diumlIDJge 219 de desembre, era integrat per números de la tanda primera de Peel' Gynt, de Grieg, la Simfonia inacabada, de Schubert i la «suite: del Somni d'una nit d' Estiu, de ,Mendelssohn, obres qllle del nombrosíssim concurs que omplia la sala del Palau, el més aconseguiren favorable acollimena L'INSTANT, 30 de desembre del 1'935. VtD. dels aspectes més notables qllle ofereix la vida social de l'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CoNCERTS és l'existència avui d'Ulna orquestra ¡pròpia, iInrte.g.rada totalment per elcmerrts de l'AsSOCI.<\.CIÓ. acabades Les seves tasques lPirofessiOillal¡¡ el ferObrers que faJO. música, que oonstátució d'una orquestra. I 1'0!l'vor de la música els porta a 'treballar en la direcció del sen Il11JeI\\tl1e en Joan Pioh i SaJIlIquestra neix, creix i pr�per<ll sota la tasusana, En I'orga­ L'orquestra va r.ea.liJtz¡¡¡nol d'un temps ençà una labor exoellenë, nétzació de concerts 'Per les barriades ha aconseguêt f.er una labor de la més alta de Baoh, eilicàcia cuhural, !portant davant d'a!udrittoris de milers de personres obres cada dia més, � etc, La labor 'es va depurant Mozart, Haydn, Schubert, Grieg, de bell ahir, Qom per a. fixar la sinuació actual, l'orquestra es presentà l'ASSOCIACIÓ amb un pwgrruma i:ru�eg'I'a/t IllOIli a d'obres de música netament romàntica. Th L'orquestra ha nascut d'un iL11iPœls de jlÜVM:lfIlItUJt i d'entusiasme. Es simpàtic s3IIllisf.a¡c­ ()OII). era la d'ahir. a veure-la de llançada ,ernIIH'eiSffi d'envergadura, tori de constatar com, gràciers a I'esforç i a la voluntat i a Ia ÏiniJeH:iJgè:ncia dell mes­ tre Pich surt d'Ulna manera ruirOISa de I'aveneura. Efectivament: les obr€ll aconseguiren Ulna execució força digna, elogi que caldria augmerstar encara més si terrím en compte, cosa de justícia en el cas pre­ ha haglllt de preparar' un soot, del que es tracta. D'una orquestra amateur, que � l' MEMÒRIA GENERAL DEL 1935 - 36 - 23 d'aquest ordre amb aquella imdigimcia die temps a què està oondemnada 'er:n¡poosa qUle està en mans de treballadors, La nostra enhorabona al mestre i: als seus ooltaboradors ¡par l'èxit aconse­ i 'ens plau associar-nos des ahir, gluit d'aquí, oom ja ho ferem abir, a 1es OV3JaLO'Il1S xardoroses que el públic, més nombrós que mai, tributà a la «seva» orquestra, ormoert Ulna PALAU. LA NOCHE, 2 die @&11er del 1'936. INI. concierto del INSTITUT ORQUESTRAL DE L'OBRERA, fué algo senoillaenen­ emocionante. Un gru¡po de músicos no profesionales, dedican unas horas de solaz a la dura labor de los 6l1ISayos y logran resl1}t3JŒOS verdaderamente asombrosos, Admirable esta norma de ordenación vital y admirable sobre todo el entusiasta esfuerzo del maestro Juan Pich Sarstasusana, qUle ha sabido dar a los elemenëos « amateurs» que ím�o-ra¡q este oon j unto orquestal una cohesión magnifica en la que cada uno halla ellugar adecuado a su realidad artística, y todos, el arrsbíente más gr3Jto para el desarrollo de su labor ejemplar. Habíamos oïda a esta Orquesta en alguno die los « l\'Ütirnes musicales» <;rUle ha dado: pero nunca nos pareció tan resuelaa y 'tan en camino de perfección corno en esbe concierto en el la MQrt la d'Ase Danza de Anitl'a que ÏJnJterpretó y de la Suéte de Peer Gynt de GrÍJ�, la Sin [onia inacabada de Sshubect, en Ia qUle tuvo momentos sencillamente deliciosos de ona eœpresividad y la Suirte op. 61 F),l sueño de una noche de verano, de la en Mendelssohn, para que los sol'is1las Luciano Elisabeth (Elauta) y José Creus (trompa), p3Jtenti.zaron excelentes ap� titudes interpretativas y -en la que el oonj l1!I1UO orquestal tuvo loigros muy bUJ(}­ IllOS, especialmente en el Iniermedio apasionado, 'en la Danza y en la famosa Marcha nupcial te . ••.•...•••.•.•.....•.......•..••..•. \ 0.·· .. ········ .. ···· .. ·········•··· • LUIS GÓNGORA. EL I f 1 t MATÍ, 31 de desembre del 1'935. Aquesta abnegada massa d'estudíants, que amb tant d'eatusiasme diœig.elÍ:x el rnestre Joan Pích ci Santasusana, es presentà diumenge al matí al P. de Ia M. C., en UIIl ooncert disposat peu: A. O. de C. Una sèguida de fragmeots do la música de Mendelssohn p¡er del mateix 1iLoI formava la segona pr.uL de1 programa. 11Îtn1gucrJelIl a la comèdia Aquœts fragmeœts l,a millor ob- rÏJntLœ.1prrclaJció qUle calgués ,esp�',aJl' d'ulla orquesbru forma­ da com 'ho és aqueixa, amb falta d'equiliibri instrumental per pert die Ia corda i amb elemems nio professionals. L'audàcia que això representa, ajudada piel 'brier­ ball constant, pels dalers de tots i per Ia ÏDrueHigoo,m,a i voluntat del director, dóna no sols Ulll to de viva s�mpat'Íla a I' obra, sinó que, ultra això, la irnrpIwlsa i la manté dins un pila de noble a:cli'V'ÍIta t, Dins l'ambiant en què aquesta: es des­ envolupa, I'orquestra i el públic entusiasta i Í!ngenu de l'A. O. DE C. s'eduquen mútuamcrnt, queixa tot massa fiessional. esperant cada orquestral, moment de la necessària destinada a creixença del valor d'a­ una orquestra pro� fur 'el mateix servei que El públic, que omplia de gom a gom la gran sala, s'adonà de l'esforç qoo repreeentava la iÍJnlJerpretaJció d'aqueixa seguida de iMendclssobJn, com de la Sim­ fonia inacabada de Schubert, i a¡pJa'Uldlí amb entusiasme, FlOU notable el tr.ebailil del solís La de fâauta, Llucià El¡Ísaœth, i del solista de trompa, JIOOIBIP Creus, en els fragmeœts del Somni ruts Scherzo i Nocturn respeotívament. 24 ASSOCIACIÓ - OBRERA DE CONCERTS primera part, ultra l'obra esmentada de Schubert, oirem des frag­ Gynt de Gnieg. Per tractar-se de quelcom de menys envergadura a ForquœlJra, po,g'Uiffi>œn oir en Mort d' Ase i Dansa d' Anitra quelcom qUiO per es refereix al primer dels Ja 1P0c1mn qUialiilica.r de ,pm:£cobe, sobeebot ¡pel. qoo esmentañs, fragments Una ",�ruda més £elicitem rus organ�tzac1ol"\S dJ'aqu.esl.es interessants ses­ A la men/Ils del Peer siens, OBER6N. LA VEU •••••• .1 DE CATALUNYA, 2 de gen,er del 1,936 . •.•.....•••.•••...•.•••..•.••..••.•••......•..............•..••.• <el si de Ia SOCIETAT OBRE­ del mestre Pich i Santasusana, qUie es troba en els moments de la seva jlO'VIwtllJt, en. el qrtllals horn Les més nobles i ar­ s'arrisca ataevidament da:'vaJlYt tota �resa emportat per borades ambicions. Th digne d'elogi I esforç constant de tots aquests joves mJÚ­ sics que han 'eCJiQst'Íl�uït aquesta Orquestra, una de les finalstats principals de �a la bona m}ú¡sj¡oa: <enlxe la ge.nt de mo­ qual és la d¡'aJDJar expandiat i ,P1'opDjgaJnt desta condició qoo no pot assistir als graJos concerts &ÏJmJfòni<:.s. La .Îln<l1en,cih éIl bona � cal �oorwtjwr-la; ¡P,Ol'Ò cal dir-los a aquests joves qUie tNJball'Îln œforçademcnt i humihnenl, sempre dins 105 SCy,()¡S possèbilitats, no dJeixllJD'lHSC illnporl.ar ,Pei' I'ambició po,1C!1lla'VU1:a, i desmosueada de fur grans coses, sinó sempre ami)) el l'ICelle criteri de fer-Ies tain bó corn hom Pll¡glu'Í, i amb um a.£a¡ny cons-talIl't die pel'1iooCli6 i do superació, Una orquestra d'afióoll1a!.s pot arri­ bar a ésser un conjunt de qualitat. Cal, ¡prer a això, qUie el illICiSUr,o sàpiga illicUil­ car a aquas-tis aficionats IUJQ afany m,Í¡n¡tevrom'P'w� d'estudi i 'cal que sàp�ga què pot exigir ri. què pot cbtenâr d' ella. T'OIbes Les ohms que fi.glllravren ep el programa obtlimgrnea:m UlM mtexpmta­ ció ben discreta, sobretot les de Gr.ieg, i foren extraordinàrierneœt apila,udidlcs ovació al meetre P:ÏJah i per I'auditori de l'OBRERA, que trilbwtà una eœtusiasta Santasusana i a 'Ia seva voluntaríoea Orquestra. J. LL. d'aficionats que s'ha CONCERTS, treballa amb bema volunëat Aquesta orquestra RA DE ULTIMA HORA, •... 2 de gooer del .. 11936 creat en. sota La direcció . .. .. . " .. iOJtegtrilit pcx dos fragrncn'ls, Mo,rt d'Ase i Dansa d'Ani­ BIIH'o(FaJll'lJa tra de la SU1�Le nil I dIC Peer Gynt, de Griog, Ja Simfonia m Si menol' (Inaca­ bada), dIC Schubert í, fj¡oaJ.rrlJOnl, Ja dolioioéa Suito op. GI, do McnrdcJlSsQhn., Ell somni �'una nil d' estiu. Cal remarcar novement J:ootUSj¡I.lJ!>ITUC del qual és pos-­ saïdor cl jove músic Joan Pich í Ja nctedet <l!m:b què "perrLa I'orquœtra, Ja lfUial té ja actualrnent, Ulna admirable d.isoi¡plÎlIla i una UlnÜ<l!t que Iu fa ¡¡gradruble die 6eIIl1hÏ.r. Tot el.oonoert fou dit amb UIIla oorrecoió d!ÎJMl de 5uq_:¡,eral' (ID¡ nuclis d:'¡aestava . :ll�CÎlanatlls. Cal £e1Î1ciLar la J uœta de l'OBRERA 'Per aquesta tasca educativa que, QCJIrl¡­ juntament amb l'INSTITUT, porta a oap, i tamM cal agrair aquesta nota trun bella i simpàtica de convidar als seus concerts cis !l1OOIS aJSsilalœ de Barcelona. A. LL. O. I MEMÒRIA GENERAL DEL 1935 36 - - 25 CONCERT COMMEMORATIU DE LA FESTA DEL TREBALL LAS NOTICIAS, de 20 maig del 1193.6. La orquesta de la ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS diól Ulna sesión sínfó­ n¡ica a los socios de esta entidad el pasado domingo, por la mañana. Esta orquesta, formada po·r aficionados, dotados de Ulna vocación €iIIIbUJSias­ ta y U!TIa voluntad decidida, muestra a cada nueva audición un claro pl'ogre61o en la cohesión orquestal, en Ia técnica. de la ejecución y en la expresividad inter­ pnetativa . .A estais cualidades del conjunto de Ios ejecutantes hay que añadir el talento Santasusana, que con una! labor constante e ID­ teligerete va elevando el valor artístico de su orquesta, El pl.1ograma del concierto que reseñamos estaba formado ¡por la obertura de su joven maestro J uan Pich dos bellos íntermedios del !ballet de Rosamun­ extraordinaria suavidad y delicada matización, y luego el Concierto en mi para violín y orquesta, de Bach, obra de una grrun profundidad y Ulna, elevada inspiración, especíalmenëe en el Adaqio, La parte de solista fué imJ�ecI1,prcetada pOll' Ricardo Abelló, viJohnlÏsta l1JOItaibile, que ha alcanaa­ do distinciones en COiIlCUl'SOS y merecidos éxitos en déveesas aotuaoiones públicas. Ricardo Abello ejecutó el Concierto CIl mi {J0!Il sobria dicción y con técnica segura. El ¡público ferviente y nœmerosísimo de la OUltERA DE CONCERTS, le de Ifigenia, de Glüok-Wagner ; da, de Schubert, ejecuaados CQIIl con u:na cálida ovación, &Las obras constituían la primeea parte, La seguoda estaba formada por la fantasía sinfónica A les Costes Mediterrànies, UJl1a de Ias !p,rimeras compo­ festejó orquestales del CJlue escribe est as lineas, obra que se ejecutó bajo su dirección. Hemos de hacer constar que el INSTITUT ORQUESTRAL la tocó propia con grrun precisión rítmica, con expresiva emoción y con verdadero y vivo €lll­ tusiasmo, La ejecución provocó bl"gos y generales aplausos para la orquesta y también para el director y autor. Seguídameme cl maestro Pich dirigió el inroermed�o de Goyescas, de Gra­ nados, y la obertura de Egmont. En esta gr.run obra de Beethoven el maestro Pich llevó la orquesta con s<�gllridaJCl y con energía. Las más sinceras y vibraœtes ovaciones terminaron esta sesión, llena de :i!nr la vida musical L:ÏJeJ.1Ie el camino que terés palpítante por lu trasoendenoia <¡ue para Bi¡gOO el INSTITUT OllQ\JES'l'RAL DE L ASSOCIACIÓ OBllEHA DE CONCERTS. siciones , JAIME PAIIISSA. ULTIMA HOHA, 12 de maig del 1930. La primera oOISa gUIe hom pogué remarcar cl passat dÍlulinengc en escoltar 1'INSTlTU'1' OnQUES'l'RAL DE L' ASSOC!AC!Ó OOJ\El\A DE 'CONC.Elt'l'B, fou el notaJbJ..e avenç que s'observa entre a;<fUlesL agl'1ulpamenl 'OIln·0J.·, sàviament conduït pel joVIC Pich Saœtasusana, IUln dels músics més ben dotats i del qual encara Il'I!pICrem moltes més coses .i bones. Cada vegada es PCl'ooCc,1,OOa el seu mecanisme orquestral, cada v'ecgada es­ devenen da seus integrants més hcmogenis, més segurs i més ma¡lisa;ts. SOlta 1a mestre JOaJIl. baItUila amatent, afinada, sensible i estudiada del seu mostre. Pler altra banda, innegable els fa escollir seffilpr,e UJIl dillgne programa per tal d' ofe­ rir al seu públic devot, aquest públic de l'OBRERA qrue bobs hem acordat anome­ nar modèlic L'obertura Les obres que informaven el rec:Ïitail del concert 'passat eren: magnifica d'Ifigènia a Aulida, de Glück: la melòdica i fresca Rosamurula, UJIIa uri bon g'UiSt de les pàgines més inspirades i gracioses de Schubert, 26 ASSOCIACIÓ Beethoven €Btava sica ibèrica ¡per costes de representat pel de Granados obra ja coneguda i Goyescas, mediterrànies, del cèlebre autor joventut seu . OBRERA heroic i solemne De Jaume apreciada català, però que es DE CONCERTS Eqmont, iÎ. la mú­ Pahíssa, s'ÏJnterpr€ltà A les del nostre públic, composició maarté fresca i interessant com quan fou escrita. L'obra de major io.l1¡poJ,tànóa de Ia vetllada fou L'execució del Concert en mi de Joan Sebaseià Bach, ,per a orquestra i violí. Fou el'solista ma­ ' d'aquesta Ricard Abelló, run dels més ferms animadors de l'INSTITUT i al mateix temps un intèrpret d'exoel'lents condicions que es mostrà sensible i rpos­ seïdor d'un so agradable-I mbens, fidel a la partitura; sabé subratllar i desta­ car tota la bellesa que enclou aquesta gran obra de Baoh, Ricard Abolló, mal­ grat no ésser run professional de la música, ja que les seves activitats diàries són runes, alnres, s'ha fet remarcar en el transcurs dels recitals que porta donats a la Sala Mozart i a Ràdio Barcelona, entre altres llocs, i des seves intervencions, ben notables, en els Festivals Bruch oe1ebrarbs al Palau gistralrpaIii.tura, l.'any 1928. Aotualment aquest excellent violinista exeroeix el càrrec de sotsdirector de DE L'A. O. DE C., i forma part, també, del Q¡;ARTET DE l'INSTITUT ORQUESTRAL CORDA DE L'I. O. ARTUR LLORENÇ. Er. MATÍ, 14 de maig del 1936. L'Orquestra d'aquesta Associació ha donat run altre concert al P. de la M. ella és constituïda per notables instrumentistes amateurs que formen Ull conjœnt ben remarcable per Ia seva discipléna i bon sentit artístic, grà­ cies al treball oonstant i abnegat de tots aquests elements subjectes a la direcció ÏJruteHigent i entusiasta del j'ove mestre Joan Pioh i Santasusana, E)ntre Les obres d'orquestra del repertori més corrent dels conoerts simfò­ nics, hcxm féu escoltar la bella simfonia A le.s costes mediterrànies, runa de les obres sirnfòndques més reeixides del mestre Pahissa, per la seva claredat i fran­ qUlesa melòdica. Aquesta obra adquirí un bon relleu sota la direooió dei1 seu autor. Oontrébuí a L'amenitat de la sessió, prenent el 1110t amenjtat en el seu més ç. Ja sabem alt la com sentit, iJnter,pretació del Concert en mi per a violí i orquestra, de Bach, la !part de solista 001 quail. digué amb justesa i bell caràcter el violinista Hicard Abello, que es veié aplaudidíssim Un 1l0U triomf <16 l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'A. O. DE C. en. se.­ ' va quínseoa audició, aquesta OBERÓN. LA VANGUARDIA, de maig del 1936. Bajo mteli,gen1Je y eficaz dirección del maestro J uam Pich y Santasuseria, runo de 10s jóvenes músicos catalanes mejor orientados y de más capacidad ar­ tística, la orquesta èn buen hora creada, OOIl elementos propios, por la. ASOCIA­ CIÓN OBRERA DE CONCIERTOS, sigue un camino de positivos .progresos. Asîí. en su nueva preseretación de 3!l1teay;el', poo' la mañana, en el «Palau», pudo dar pruI;}­ bas de runa fuerte dísciplina y homogeneidad, y pudo prestar a SUIS ireterpretacio­ 12 la frescura y decisión. En la ejecución de la obertura de lfigenia en .Aulida, de Glück-Wagner ; tres fragmentos de la deliciosa Rosamunda, de Schubert; el íntermedío die Go­ yescas, de Graaados, y la obertura de Egmont, de Beethoven, se apreciaron, tan­ to Ia pericia y' el buen gusto direotoriales del maestro Pich y Santasusana, como el errtusiaemo de los músicos a sus órdenes. ; -nes MEMÒRIA GENERAL 1935 DEL - 36 - 27 el pr'ograma el Concierto en mi, para violin y or­ solista interpretó Ricardo Abelló COOl ternura y dis­ tinoión, y la fantasía sinfónica A les costes mediterrànies, de J aime Pahissa, obra hien desarrollada, y en la que el a mor crea un fondo de nostalgia populaœ, F:ÏJgur¡¡¡brun también en C{uesta, de Bach, cuya parte sobre j ustas e inneresarutes armonías, Los socios de fa OBRERA escucharon Don devoción ejemplar todo el coneier­ y aplaœdieron 0Oi!:\ legítimo enbuaiasmo a los maestros Pahissa, que dirigió su obra y Pich y a su orquesta, de la "que se S'iemen justifioadarnente orgullosos. to LA , HUMANITAT, ILf de maig del 1-936. El camí ascendënt que cada dia més es destaca en l'obra que ve ralitzant el mestre JO<IJn Pich i Santasusana al front del seu INSTITUT ORQUESTRAL, que amb trun-ta cur a ve sostenint l'ASSOCIACIÓ OBHERA DE CoNCERTS, es patentitzà novament, el passat diumenge, al magnífic concert que oferí al Palau de la Música Catalana. No fa gaÎire¡s dies, aquests graIliS avenços d'aquest oonjunt «amateur», corn­ post de joves que treballen i qUie dediquen les seves hores de repós al perfec­ d'aquest art, s'evidenciaren clarament al concert denat a I'Ajunta­ honor dels delegwts del Congrés de Musicologia i de la Mú:sica Contem­ poràrria. En aquesta nova audició, però, hom observà encara una altra cosa im­ portant. Aquest estudiós INSTITUT, gUIe ja ha pogut destacar també um formós «Quarbet de Cambra», compta amb solistes p'Dopis de qualitat. I un d'aquests és, indubtablement, el violinista Ricard Abelló, que actuà de solista M Concert en mi, de J. S. Bach. Ricard Abelló és un artista que té 'Uill histerial brillant, si bé no massa llarg. La seva excellent car rera artíetica ha estat Ismentablement die­ seus familiars i el ferro ha substituït l'or de llei amb el qual J'artisturada cionament mend a Ipels aquell prometedor oonoertista que, sota I'alliçoocnquistat el Prerrri Parramon, no aconsegœí planament 'P-ar ,empat, però si una distineió especial del mestre Joan Manên, que presidí el Jurat, 'seguí actuant a «Ràdio Barcelona» i en diversos oonoerts en els quals aconseguí sempre l'elogi sincer de quants ta s'havia anat modelant. Així, profitós I'any 1'926, i que nament del mostre Juli J arque, havia l'han escoltat. Ha vÎlIJJgut després l'interès comercial a desplaçar fora dels rengles profés­ siooals aquest artista que albicava ja els resplendors de la glòria i només per instint o per devoció avui dedica a les tasques d'aquest magnífic INSTITUT OR­ QUESTRAL quelcom d'aquell talent seu que avui ha de'rosar a l'abast d'altres quefers més En ment un amb el prosaics. aquest Concert artista en mi de J. S. Bach, Ricard A:belló es mandfestà nova­ de totes Jes possibilitats i atent a l'equilibri' degut Assolí moments destacadíssims i es féu a;plalUldia: possessió conjunt orquestral. en amb tot entusiasme El mestre Pich Sarutasusana, que ja havia dirigit I'obertura d'Iphigenie in Aulis, de Glück-Wagner i el balàet de Rosamunde, de Schubert, dirigí també el Concert, de Bach, amb una pUllcri1JUJd i una profunditat adrnirables. A la segona part, el mestre Jaume Pahissa dirigí rpersOlIilMment el S1eU poema simfònic A les Costes 'Mediterrànies, obra IlI0 exempta de dificultats que l'INSTI­ TUT ORQUESTRAL aconseguí salvar sense esforç i palesà haver-li dedicat UIll estudií ben 1l[lDof�trut. El mestre Pahissa fou aiximateix ovacionat junt amb els exeou­ tants. d'assistir també al Concert de la fi deil pl'ograma en el qual d'escoltar permeté La nostra noiens obligaoió l'Orquestra Municipal figueaven encara l'In- I' ASSOCIACIÓ 28.>- OBRERA DE CONCERTS termedi de Goyescas rue Granados i I' obertura d' Egmont, de Beethoven, que, se­ executades. gems tenim entès, foren també molt ben Els mestres Pich Santasusana i Jaume Pahissa i el violinista Ricard Abe­ lió foren cridats al prosceni nombroses vegades, CAMIL OLIVERAS. LA RAMBLA, I I de maig del 1936. l'AsSOCIACIÓ OBRERA DE CON­ seu INSTITUT ORQUESTRAL. el mestre Jaume Pahissa i el violindsta Ri­ Ein commemoració de la Fiesta del Treball, CERTS ens oferí UlIl important concert simfònic Collaboraren en concert aquest Ipel card Abelló. En el Concert en til mi de Joan Sebastià Bach, actuà de solista el violinista lli­ i ajustat es­ qual interpretà Ia seva part de solista amb bell so li que valgueren ésser ldargament aplaudit per I' auditori, Jaume Pahíssa dirigí la seva obra A les Costes Mediterrànies. card Abelló, el fou llar.g3!IDmt aplaudit en finaliízar I'execució de la seva obra. La resta del programa fou cl.irigi¡t pel jove músic Joan Pich, Aquest, al da­ VaJI1t de la seva orquestra, realitzà una tasca discreta i Iplena de bons desigs, que traslluí 00, molts moments en UII1 bon equilibri de sems. L'orquestra de I' Asso­ CIACIÓ OBRERA, formada tota ella per elements de la mateixa Associació, actuà en UIIl 'bon pla de discreció, i ,en tat moment amb IlII1 gr<liIJ. entusiasme, Cal encoratjar aquesta obra de l'ASSOCIACIÓ OBRERA, i que l'estímul i el treball oontinuat la condueixin a una bella perfeceió artística. El Palau, pleníssim d'un selecte aud!ÍJtori, que aplaudí amb entusiasme to­ Aquest tes les. obres d' aquest concert.' JOAQUIM SALV.o\.T. L'INSTANT, II de maig-del 1936. Ahir, al Palau de la Música Catalana, tingué Iloc .I'onzè concert de I'Asso­ CIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, concert que fou confiat a l'INSTITUT ORQUESTRAL de I'esmerrtada entitat. ha seguit amb interès les actuaoions ¡pretèrites d'aquea­ instrumental que dirigeix, amb UlIl entusiasme sense pa­ rió, el mestre Pich i Santasusana, el concert d'ahir fou la confirmaoió del pro­ grés constant que realitza aquesta orquestra d'aficionaes, nascuda en el clos de I'Associació que porta el seu nom i que avui ha aconseguit, gràcies a una labor constant, urn grau de maduresa que permet de realiízar una tascà artística d'im­ ta Per a tothom qui important agrupació portància incalculable, L'ASSOCIACIÓ OBRERA CONCERTS, pot vamag10riar-5e de posseir una programa com el d'ahir, del més alt interès DE questra ,pròpia, ca,paç d'oferir UlIl or­ ar­ tístic. Dues notes caracteritzaven l'audició -d'ahir, L'actuació del violinista Ricard ens oferí una interpretaoió oorreota i d'una serietat modèlica, del Concert de Bach, i I'actuació del mestre Pahissa, que per primera vegada es posà Abelló, que devant l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'OBRJ;:RA 'Per a dirigir la seva composició Bn les costes de la Mediterrània, obra que ahir aconseguí IllI1 èxit, qu3!SÏ gosaríem. a dm- apoteòsic . ••••••••••••••••. •••••• 0' ,. ••••••••••••••••••••••••••••••••••••••••••••• P. MEMÒRIA GENERAL 1935 DEL EL NOTICIERO UNIVERSAL, 36 - de II - maig del 29 1'936. Esta enrtidad, de tan relevante historia artística y que tanta atención pœs­ ta a los compositores y a los ejecutantes catalanes, conmemoró aye¡;, solemne­ mente, la Fiesta! del Trabajo, coo un concierto sinfónico que corrió a cargo del INSTITUTO ORQUESTAL DE LA A. O. DE C. Se irrterpretaron, bajo la dirección del maestro J uan Pich, obras de Glüok, Schubert, Bach, Granados y Beethovenc.con gnn ajuste y muy buena sonoridad, demostrando el INSTITUTO ORQUESTAL DE LA A. O. DE C. grandes progresos des­ de el tiempo, relativamente corto, de su última actuación. Se observa en la la­ bor de esta masa orquestal mucho nervio. Y cuantos la integrm, que SOlIl todos ellos jóvenes, tocan Coll destreza y están poseídos de UIIl. grm enbusiasmo artístico. De seguir !por el brillmw camino em prendido, no ha de tardar el que pueda el INSTITUTO ORQUESTAL de referencia con las orquestas nuestras de competir música profesionales. seglllI1da parte del programa del concierto que motiva estas Iíneas, fi­ la fantasía sinfónica titulada A les costes mediterrànies, de J aime Pa­ hissa. La obra, que es -una de .las más vigoI'osas y más <ema tiV3JS del ilustre corn­ positor catalán, gustó mucho. La dirigió su autor con gran seguridad y brío. Al terminar la ejecución de la indicada obra, Jaime Pahissa fué objeto eLe entUJ&Í:as­ tas y prolongados aplausos en SI]¡ doblé' aspecto de compositor y director. En. la guraba LA VEU DE CAT¡LUNYA, 13 de maig del 1936. Ara sobretot, que els concerts simfònics no abunden, a� las, entre 'nosal­ tres, cal aplaudir I'actuació de l'agrllipament orquestral de la 'ben simpàtica en\ titat, el nom de la qual encapçala la present nota, El víolinista Ricard Abelló collaborà a la sessió, que comentem i tocà UIIl.a de la Iiteratura violinística: el Concert en mi, per a violí i orques­ tra, de J. S. Bach. El mestre Joan Pich Saiitasusana i '* seus músics foren justament aplau­ dits, I també escoltaren aplaudiments.el mestre Pahissa, que dirigí la seva obra ja esmentada, i el solista R. Abelló, que interpretà bé les pàgines eLel vell Bach. I caldrà ara que els músics que dirigeix el mestre rich Santasusana no es 'cm­ obra mestra sin pas d'estudiar. F. LL. <MiTING CONCERTS PÚBLICS> - LA NOCHE, III de maig, del 1936. UNA ORQUESTA DE OBREROS PARA DAR CONCIERTOS A LOS OBREROS Barcelona es pródiga en instituciones culturales de UIIl. gran valor por el ex­ traordinario rendimiento de sus eficaces actividades. Entre las más desta-cadas debe colocarse una cuya finalidad es de una trans­ oendencia enorme, tanto por su calidad artística como por la fun-ción social que . viene realizando. La ASSOCIACIÓ OBRERA el DE CONCERTS es pueblo bercelonés, que en su labor ha tenido íntima satisfacción la pros­ nacida bajo los auspicios de uno bien repercusión peridad de esta entidad 'eminentemente popular, de los catalanes más preclaros de nuestros días, una ve conocida, y con el insigne maestro Pau Casals. 30 ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS Dentro de la A. O. DE C. hay UIIla sección que en .pooo tiempo ha logra­ U!I1a labor tm meritoria que merece ser conocida y apreciada paDa sa­ tisfacción y estímulo de quienes la HevaJII! a efecto. do realizar La obra en conjunto de la A. O. DE C. es amplísima, y rebasa en IIl(UJ­ cha el título de la sociedad. No SOil1 solamente conciertos 10 qoo organiaa, MO UIIl extenso pr,o.gra!IIJJa de oultmra artística, cuyas enseñanzas se llevan a cabo por el trabajo cotidiano de las clases, por el estudio de SUlS asociados activos, en los lo­ cales que ocupa en el viejo caserón de la calle Alta de Sm Pedro, 27. Pero nos vamos a fijar en U!I1a de esas actividades, qoo sola es suficiente la institución mere oed ora de los más altos gal3!rdones. Esta sección de Ia A. O. DÉ C. es la interesante agrupación sinfónica INSTI­ hoy para hacer a ORQUESTRAL. Es UiI1a orquesta formada por trabajadores de todas clases, cuya finalidad es hacer música por los obreros y pirra los obreros. A los jóvenes músicos qoo la TUT integran les I.llUJeil1 procur ando hacer rjoso los mismos fervores: Procurarse UIIl delicioso plaoer eLel espíritu, participes de ese gooe a todos SUJS hermanos de trabajo. Y es OUr inspirados po,r tan noble anhelo, se encuentran reunidos hombres opuestas tendencias y convicciones: de las profesiones más diversas, un solo momento se enturbie el entusiasmo qUIc 16s gUJÍa, pues en la orquesta no hay más qoo orquesta, esto es, Música, Arte puro. El INST1'l'UT ORQUESTRAL fué fundado en 11932, y desde los primeros mo­ mentos se hizo cargo de la dirección el joven maestro don Juan Pich Santasusana, ver oómo, de las más sm qUle rii de quien. se puede decir oon entera EJ maestro Pich, excelente Casals, se ha revelado corno UIIl justicia que es el alma de la Agrupación. violonoelista, discípulo buen m muy querido del maestro aestro concertador y director de orquesta, habiendo sabido comunicar todos sus entUJSÏIaJSmOlS, SUl espiritualidad exquisita a todos y cada UIIlO de los jóvenes trabajadores qoo secundan su labor artística. -Es admirable cl cariño de estos muchachos 'Por su orquesta, y bien lo pone de msmifiesto el hecho de la asiduédad e interés qoo 'POinen en el estudio de las obras de su ya extenso reper-torio. Todas las semanas, habitualmente, celebran dos ensayos. Después de cenar, y OOUllJO 'buscando un reposo espiriëual para el tra­ hajo realizado durante el dría, acuden a lOIS 'ensayos, donde [lOiOO a pooo se van venciendo las dèficultades de las nuevas obras [luest3!s en estudio, y se van per­ filando-Ios matices de Ias ya estudiadas. Ni UIIl desánimo, ni UJn olvido; todos los miércoles y viernes, a las diez, se reunen en tomo a su joven camarada y maes­ tro y hasta la media noche estudian, y estudian CO!Il emoción, COiI1 fervor. SO!Il lIDOS setenta. La AgrUipaciém está integrada par toda ciase de instru­ mentistas y aJSÍ se consigue IlJll CO!Ilj ursto completo para la formación de U!I1a or­ questa de carácter sinfónico de las Ilarnadas «grm orquesta»: 16 violines pri­ 16 segundos, seis violas, cilliez víolonoelos, cuatro contrabajos, dos flautas, óboes, dos clarinetes, dos £agorbes, dos trompetas, dos trompas, tres trom­ bones, UIIl tuba, un timbalero, UIIl bombo y platillos, Las profesiones de estos instrumentistas son: Un za¡pwtero, UiI1 dependiente de farmacia, I]¡I]¡ enouademador, un cocinero, un ebanista, UIIl empleado de la Rar­ dio, un pintor, dos ohófers, dos profesores de Institute Nacional, dos impresores, tres sastres, tres camarer-os, tres barberes, cuatro dependientes de Aduanas, cuatro corredores de placa, siete mecánicos, siete jomaleros, nueve dependientes de co­ mercio, y diecisiete empleados de oficina y banca. El LNST1TUT ORQUESTRAL ha realicado ya notabilísimas actuaciones, Hizo Su meDOS, dos UIIl con.c�erto � el Palacio de excelente rm\pl'\es�on. Desde entonces cada actuación IIDa confirmación de la confianza que se pUlSO al ser creada esta orquesta. pres.enia¡�� la es el año Exposición, 119% causando Proyecciones.?e con 'UIIla I MEMÒRIA Cada GENERAL nuevo DEL concierto namiento, llegando 1935 es nm - 36 éxito - autèntico, notándcse un avance, 31 perfeocio­ im ocasiones a ínterpr etar obras con la misma pulcrétud y justeza qUie pueda hacerlo una orquesta rprofes�oI1al de merecido prestigio, En el Palau de la Música Catœlana ha actuado cuatro veces. También cele­ bró una interesante audición por Ia emisora de Radio Barcelona. Recientemente" con ocasión del Congreso de Musicología, fué presentado el INSTITUT OIlQUESTRAL a los congresistas ipor el maestro Lamote de Grignon, durante la recepción oe­ lebrada en en el Salón de Ciento deill ,..las eminencias musicales reunidas Ayuotamiento, con Pero' la labor verdaderamente metido de estos entusiastas jóvenes periodioidad IlI0 Cada mes, barcelonesa, y, mereciendo tal motivo grandes ,elogios interesante, la es que llena por oompûeto el co­ Ja de los «M�tÏinr-oono�ertos» que con una interrumpida celebra en las barriadas obreras. aproximadamente, el INSTITUT ORQUESTRAL va e:n de local conveniente, celebra un a una concierto matinal, en barriada días fes­ tivos El concierto es comentado por el maestro Pieh, que antes de cada obra a conocer la personal"ÏJda,d del autor, el caráoter de la obra, y cuantos datos son. precisos p.ara que cl público, no habituado a este género de obras, se :poIl¡ga da condiciones de en poder comprender mejor, de ipoder disfrutar íntegramente el qUie los músicos obreros les ofrecen. Sin duda, es un acierto llamarles «mitin» en vez de «oonfereacias» corno de momento 'pareoe qUJe había de Ilamarse a estos actos. Una conferència pre­ su¡pone una afectación, UJn tono de presunción qUJe en manera algu:na pueden tener estas aotuaciones. Estas conciertos son de divulgación, de «propagande artística» y a ellos se debe ir con el entusiasmo y fervor qUJe se va a un «rnitill» de propaganda de toda clase de ideologías. y el ideal de estos muchachos DO puede ser más noble, más desinteresado. El esfuerzo de u:na afición, cl sacrifioio de quitar horas al descanso material o a las diversioaes ,para, cada semana, preparar el obsequio que luego se ha de nevar a los demás trabajadores qu:e aún IlI0 se han asomado a las bellezas del arte musical, es el banderín qUJe ondean en sus propsgandas. Este sano espíritu ha tenido sus compensaciones. Ein 10s oorrciertos oeLebrados en San Andrés, Sans, Sm Salvador (en los jardines de la casa del maestro Casals), Sain Martín, Horta, los muohachos del INSTITUT ORQUESTRAL san aclamados, Gracia, San Gervasio primero can el £er"61"080 silencio oon que son escuchados por millares de esperr tador=s, y después can las ovaciones sin oeras, emocionedas, con que premian el pan espiritual . . ... trab3!j,:ò.pfrecido. L�?bra do realizada por esta orquesta de trabejadores merece el cariño de to­ en fin de cuentas a Baroelona 1e cabe el orgullo de tener una que casi pudiéramos ase.gu:rar que es única en-el Mundo. Barcelona, Agrupa.ción !pues MARÍN LA HUMANITAT, 10 d'octubre del SANCHO .. 1935. Novament s'ha presentat, en començar l'actual curs IDUISical, el. tan apilialli­ d]t INSTITUT ORQUESTRAL DE L'AsSOCIACIÓ OBRE'RA DE CONCERTS, sota Ia direcció expertíssirna del jover mestre Joan P1Jch Saretasusana. Aquesta orquestra, com­ «amateurs» pertanyents a' la classe obrera, consti­ veritable orgull per ails seus iniciadors i dirigents, els quals han tro­ bat en el mestre Pich Sarrtasusana cl braó i l'abast alliçonador neoessari per á fer triomfar amb els caràcters del més gros èxit aquests joves que, ultra llur intel­ ligència i entusiasme, saben sacrificar llurs hores d'esbarjo a l'estudi constant, amb Ia més admirable perseveràncie., per a oferir-nos unes audicions musicals que són ja gairebé equiparables a les dels més grans conjunts orquestrals. posta especialmend d'elements tueix ja UIU ASSOCIACIÓ 32 OBRERA DE CONCERTS d'Horta contenia l'obertura d'lphi­ (ID el seu «rriitjng Au10, de- Glück-Wagner, i la Suite de la Cassation núm. I, de Mozart, executada inrtegrarment rares vegades, L'obra mozartiana produí lID magnífic efec­ te i fou dita emotivament i amb perfects justesa per l'INSTITUT ORQUESTRAL. A la famosa Aria de la Suite en re, de Bach, seguí la Simfonia en sol ma­ [or, núm. 13, de Haydn, que clogué el pl'ograma amb una ovació formidable, que es perlloœgà en demanar la presència a [' estrada del mestre Pich Santasusana, que hagué de presentar-se nombroses vegades, La presència a la sala del mestre Joan Lamote de Grignon fou saludada amb nodrits aplaudiments, que es renovaren quarn I'illustre mestre ",olgué felicitar personalrnent el director de l'INSTITUT ORQUESTRAL. TI !públic que assistí a aquest oon cert féu insuficient la vasta sala i aplau­ di totes les obres del pr,ograma amb el major entusiasme EJ pl'ograma ofert » in genie CAMIL OLIVERAS. EL MATÍ, 26 de novembre del lID se <Ids seva obra de divulgació musical, ha ofert Míting-Concerts Públics a la barriada de Gràcia. diumenge passat al matí al Teatre del Bosc, que aJIl1Jb aqlllest seus celebrà 1935. continuant la Aquest INSTITUT, anomenats L'acte motiu veié atapeït de concurrència. L'INSTITUT és constituït, com ja hem dill; altres vegades, per lID grup de 70 socis de l'A. O. DE C. que formen una orquestra amb una finalitat social i educativa. La dirigeix el jove mestre Joan Pich-i Sarrtasusana, que, oom ja hem dit també, es manifestà lID veritable temperament musical. Amb el lema «Cu]¡.. tura produiida per obren; i destinada a ells mateixos» ha orgarritzat ja diverses audicions a altres tantes barriades de la nostra ciutat, om porta, amb la digni­ tat de bons intèrprets, urn alè de música de primera qualitat. :0n aquest concert dedicat a Gràcia, foren executades obres de Bach, Schu­ bert, Glück, Mozart i Haydn. EJ mestr e Morera hi dirigí la seva bella sardana Davant la Verge. Tota la resta fou dirigida pel mestre Pich i Santasusana, que obtingué una sonoritat i ums conjunts diglIlles de tot elogi. Per ésser justos IlJO aquest cornj'llJIlJÍ voluntariós i disciplinat com urna mera or­ (podem prus classificar més' aviat els diriem cavallers andarecs de I'ideal artístic. questra d\ff�OIlJats; Si el públic ingenu segueix Les demostracions d'art que es fan per tal d'ela 1evar la seva cultura, ems ho provà I'entusiasme amb què el de de ;}ja realització d'aquest COl1JCert, exquisit per la qualitat .de les obres, Ia c b 1'00mterpret¡¡úó i I'entusiasme sincer que ajuntà l'obra dels intèrprets es . titud dels oients, 'Gràci�,ebé ' i OBERÓN. LA HUMANITAT, 29 de novembre del 1935. _ acolliment assolit .al Teatre del Bosc per l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCEUTS. Aques­ ta excellent institucíó, qllle dirigeix amb tant d'entusiasme i creixent encert el jove mostre J Dan �ich �a�tas?,sana, acu�a cada. dia noves 'Per�eocions � el seu desenvolupament 1 assoleix mterpretaoions que la posem garr,ebé al nivell de No acabarem les més sense registrar el grandiós importants orquestres, Aquest progressiu millorament augmenta a da nova sessió ostensiblement, i cal remarcar la gran simpatia i entusiàstic Iliment amb què el públic, lID públic fantàstic, immens, la distingeix, així el ca.­ 3!C0I­ com intelligentíssim mestre. En aquest «Míting-Concert» aquesta exoellent orquestra interpretà, amb pulcritud i encert, Grave i Aria, de J. S. Bach; l'Intermedi de Rosamunda. de seu MEMÒRIA GENERAL DEL 1935 - 36 - 33 Schubert; i Orieo de Glück, qUJe el mestre Pich dirigí mestrívolament. El glo­ riós c�o(}s]tor mestre Enréc Morera, que· honorà I' aote amb la seva assistència, volgué dirigirjperscnalmene la seva sardana Davant Ia V,erge, explosió d'aplauddmeots, fou precís bisar. la d'una veritable I' -qual, després L'andante'de la Cassation, .núm. I, de Mozart.. i la Simfonia núm. 13, en sol major, de Haydin, tancaren el magnífic pl'ogran1Ja, el, qual el mestre Pich féu. .preœdir d'uns breus comentaris explicatius de cadascuna de les obres inter­ pretades. El mestre Joan Pioh Santasusana i els DE CONCERTS foren clamorosament OBRERA tantíssim concert, joves instrumentistes de l'AssOCIACIÓ aplaudits en acabar aquest imper­ CAMIL OLIVERAS. EL CORREO CATALÁN, 30 de novembre del 1'935. El INSTITUT ORQUESTRAL de la ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS que dirige el maestro J UaJIJ. Pich Santasusana, dió anteayer en el Teatro del Bosque su anunoiad o concierto Precedió � cada obra del programa una interesante disertacióe» del propio maestro, quien a 'juveniles años da a comprender l1I1a seria formación cultu­ - ral, aparte sus condiciones de técnico de Ia música y especialmente de director masa instrumental, corno lo ha ya sancionado el /públioo en varia:s audi­ \ clones. de Los alcancó también durante la a udición el maestro Pich, y de ellos como era juste, la orquesta que actuaba en este selecto concierto. B. DE P. par­ ticipó, BUTLLETÍ DELS «AlIucs DE L'Arn' I DE LLETRES», de Sant Feliu de LI01bre­ LES gat, novembre-desembre del 1935. 8 de Desembre del 1935. En aquest dia, la nostra ciutat es veié honorada amb l<JJ visita de l'INSTITUT ORQUEST1:tAL DE L'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, i ensems favorescuda amb I'execusió d'll!ll l\1itimtg-COIfiooert musical. el SlÏJSè que porta efectuat aquesta agrupació musical i que ben generos3ImElIlt ofeni a la nostra ciutat. Es creient intcrpretar d'aquestes planes expDesem RA 'Pel seu gest desínteressat oa, i el desig de ¡poguer-los cl pensament dels nostres conciutadans, que des el pregon agraimenrt de Sant Feliu envers l'OBRE­ a l' obsequiar-nos amb un oonoert de música clàssi­ tornar a sentir de nou. tats coincidi ren en eHogiar el formidable conjunt escaig d'executants, comanats per I'experta batu­ ta del mestre Joan Pioh. L'INSTITUT ORQUESTRAL donà la impresió d'una or­ questra perfeota, acabada, amb una dicció emotiva perfeota, i una interpretació v�g,oroiSa i :segura, a la VJegada que sensible i d'una tècnica depumda, per la qual Amb rara unanimétat, qlle oonstitueixen els setanta i traspuava la musícalítat :Ï9.1!IJerna 'dels En resum, record, i del qual i seus components. festival musical del qual Ia riostra ciutat en servarà un grail; Amics de l' Art i de des Lletres en soot l',orgull de la iníoiació un 'organització. LA HUMANITAT, 7 de febrer del JI!f36. Novament l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'ASSOCIACIÓ OBRERA celebrat un dels seus importants «M:í;tirng-COifiooerts» DE al Teatre de CONCERTS ha l'Aliança del 34 ASSOCIACIÓ - OBRERA DE CONCERTS mestre Joan Pích Santasusana. amb encert impecable, Minuet en de re, d'Haendel : Grave i Aria, de la Suite 'en re, de J. S. Bach; Iniermedi Rosamunda, de Schubert; la sardana Davant la li erge, de MODera, i la Suite d' Ell somni d'una nit d'estiu, de Mendelssohn, Totes aquestes obres foren interpreta­ des amb la més exquisida superació, sota la direcció aciençadíssima diel jove mes­ tre PÏJch Sarrtasusana, el qual féu de cada obra un breo i atÍlnart comentari. El públic imponent, congree-at a la sala de I'Aliança, aplaudí entusiàstica­ ment al mestre Pich Santasusana 1 als SleUS eœecutants 00 acabar el seu importan­ tíssim i ben disposat programa. CAMIL OLIVERAS. Poble Nou, sota la direcció del seu :imeHigenrtiss:Ï!rn Aquest' excellent conjunt orquestral interpretà, �i936. L'AcCIó, diari de Terrassa, 18 de m<j:Îg del MITING UN DE VERB SINGULAR DE LA MULTITUD Del titol amb què era denominada la festa musical qrue ah]r al matí tingué « se'n desprenia ja I'objectiu que lloc al 'Ieatre Alegria, ffilÍ.tÎIno",-<con.oert» perseguien els seus organiteadors: EJ de conoentrar la massà del poble, biga­ l'rada i oposada de tendències i sentiments, per tal d' abrandar-li els seus trets sensorials amb el fogueral immens de I'entusiasme íntim i exterior que la mú­ sica abranda en la pDofunditat· dels éssers. Una mena de míting en el curs del qual la propaganda oral tenia una ser­ virtud secundària. Urna mena de míting que havia de convèncer els assistents per - I EMOCIÓ / - harmòniques conœbndes per figÙTes geomètriques del pentàgrama i de mélodies mitjà amb Les ments musicals a Les mams, blea per tal que pogués' gaudir homes que Les expnessaren uns altres, rumb uns ÎJnstDUJ­ davant el poble, convocat €!l1J ass.eIDl-. dels SeCl1eŒ emotius de l'art dels sons i dels sir- que intenpretar en leœcís . poble, '-genrt de totes promociona de tots els sectors=-, I el del uns míting-ocnoert. tats els estaments, gram nombre, fins a omplenar el local Estern s.e,gurs que la finaljtat de l'acte arribà a aconseguir sentimental qUie els I'especulació .les castes, representants de acudí en organjtzadors 'esperav,en, Les obres simfòniques estaven, 'Oi més amb el previ desxiframent de cruda, paràgraf de la oomposioió que en feia el mestne-director de l'ORQUES­ DE TRA DE L'ASSOCIACIÓ OBRERA CONCERTS, ·oommogueren el públic ¡, per re­ fractari que fas a l'emoció el feren seguir pels elevats camins de I'abstraoció musical i del se:IlItrumBlllt estètic. Els múltiples centenars de ciutadans que escoltaven el concert, sabien ro­ mandre expectants, silents, oom immaterialiteets. Prei>en'cia¥em amb gpig la re­ marca, lli gran públic, la massa popular comprenia la música ccxm a instru­ ment de la seva educació anímica. La seva emotivitat nerviosa es rnanifestava, esclatant, al final de les obres, amb un aplaudiment a tota ratlla, unànime i ÏJn­ d'ahir, metoditsades, graduades oondicional com - cl' ahir constituïa un fenòmen dels molts de I'evolució estètica dd poble per mitjà de la música, i ens sorprenia el. resultat .. L'oïda humana està educada ¡pitjor que la vista i el tacte, i IIlJO hauria estat ¡pa:s estrany que els ma­ tises harmònics de la música simfònica no haguessin arribat a dir gran cosa Allò ' l'mrlJeHeote de bon nombre dels cients d'ahir. Pe�ò IIlJO. L'art collectíu dels executants del concert, sota la direcció del mestre Pich Santasusama, desindividualitzava e1s secrets de la voluntat estètica dels oients, per primària que fos, per a fer-Ios estremir amb els secrets d'un a art que tan directarnent s'adreça a I'intellecte MEMÒRIA GENERAL 1935 DEL - 36 - 35 Per aquesta raó, I'objeotiu del mJÍJtmg fou aoonseguèt amb escreix. Poc a poc la multitud ha de possessionar-se dels béns espirituals que fins ara, com els béns materials, el100 peivilegi d'uns quants. I perquè la massa del poble pugui .gaUidia- a forns d'aquesta possessió, actes corn el d'ahir, de preparació i <le cultiu, són cis que el po ble neoeesita. . EL DIA, diari de Terrassa, 20 de maig del 1\936. - L'INSTITUT ORQUESTRAL DE L' ASSOCIACIÓ. OBRERA DE CONCERTS, dirigit pel mestre Joan 'Picli Santasusana, amb la oollaboració del mestre Jaume Pahissa, tingué com era d'esperar, una franca i entusiàstica acollida a la nostra ciutat. De veritable Míting-Concert port qualifioar-se la sessió que ressen)'iffin, la qual obeeix plenament a la idea mare que les ha creades. Es lloable 00 tots sentits l' obra qUJe realitzen aquests abnegats intèrprets de l'art sublim, la Mús�ca. Tant en cl sentit de divulgació musical, amb l'aù.ta fi­ nalitat de fer conèixer ,i estimar la música dels grans mestres, oom en el sen-. tit de sociabilitat mœsical del poble: j a que ;no dubtem de I'eficàcia que es desprèn de les seves actuacions, en fomentar arreu a<:luesta noble afició al g¡;,an públic, i alhora la influència que exer ceix en el refinament de la seva: espiei­ tualitat, (puix qUie amb raó s'ha dirt mantes vegades, que el nivell de cultura d'un poble, és valorat pel grau de musioalitat que posseeix) és, doncs, nobilís i sima. I I I I '\ I L'INSTITUT ORQPESTRAL DE L'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, amb el seu director al c3ip., ens mereix una sincer a simpatia. Tm de 'bo, conservin d'UIIIJa IDaJI1Jera viva aquest anhel de milloramenc de la hurnanjtat ; que si tots volem Ulna pàtria rica i noble, l'INSTITUT ORQUESTRAL té a Ia mà UJIl mitjà poderosís­ sim, per a fer-Ia gran i enlaicar el seu esperit a les més altes regions. Aquest jovenéssim i esperançador conjunt orquestral compost d'UJIl� setan­ tena d'executants, ens donà ÛJl programa ben suculent. Hi. fig'urav;oo obres doe Glüok-Wagner J. S. Bach, Schubert, Jaume Pahissa amb l'obra A les Costes M.editerrànies, dirigida ¡per I'autor, E. Granados i Beethoven. Totes aquestes obres anaren precedides d'uns comentar is, l1egits pel mestre Pioh, els quals po­ saven a I'auditori amb antecedents biogràfics i circumstancials de I'aœtor i' de l'obra que executaven. Hom escoltà amb gust aquesta selecció d'obres, les quals foren, ÍIiltffi'\pr,e;­ tades amb bon encert i discreoió, sempre amb respectuosa fidelitat a Les ca� raoteréstiques de I'obra . ... , . El gran aplaudí el públic que mestre Pich emplenava per amb entusiasme r Saœtasusana foren totes les obres sala de l'Alegria, Tant el mestre Pahissa com complet l'espaiosa delectança. obj¡f)�te de càlides 0,:ac�on6.· . No voldríem acabar la nostra ressenya sense' UJil:S mobs d'agraïment i.e:Illal director i components de l'INSTITUT ORQUESTRAL, bo i pregant­ Los de perseverar en l'alta .missió que han emprès, sempre amb la inquietud d'assolir UJIl major perfeccionament per mitjà d'un continuat i pacient estill­ di, Ipel resultat del qua:l són cridats a merèixer definitius triomfs. ooraëjament AGRE-DoLÇ. L'AcCIó, diari de Terrassa, 20 de maig del 1'936. La música nua, apassionada, meravellosa, de Wagner, agermsnada amb l"e­ xactitud acadèmica de Glück, que la fa pura, com el rajolí de les deus d'aigua v;erge de la muntanya, obria el magnífic concert simfònic que l'INSTITUT OR­ QlJESTRAL DE L'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, dirigit pel notable mestre Joan , 36 , ASSOCIACIÓ - OBRERA DE CONCERTS Pich Santasusana, celebrà diumenge al mati, amb un procediment quasi inèdit datreure el públic i convèncer-lo, all Teatre Alegria, Ens referim al patrocina­ ment fet 'Per l'A juntamerrt i les entitats artistiques locals. Ja {In l'o'bertura d'Ifigènia a Aulida, I'alludida primera obra del pTograr ma, ens adonàrem de la qualitat excellerrtíssima de la collectivitat d'mtèl'lpre1l'l que obeïen la batuta concisa del mestre Pich, en saber produir magistrals efec­ tes sonors, donant al soroll la seva g.raduació necessària, ja sia en la intensitat, ja sia en la modulació, ja sia en els pianos i ,piaJlüssims que els saben portar fins a la minima expressió de la sonoritat . .•• I després, tada la cèlebre Aquesta t. com a fm,al de La mítirig-oonoert, simfonia de Schubert fou el que més El mestre Pahissa Co-stes Mediterrànies ......... del de Schubert. primera part Simfonia inacabada, dirigí UIIla agradà fantasia simfòmica de la ,0rLg�al, fou execu­ primera part.' titulada A .les . . Go:yescas, de Granados, l'autor e.spilIIlyoDssin:n, foren excelleœtment inter­ pretades per Ia massa orquestral, qrue sapigué accentuar el ritme càlid de l'obra. F:Ï!i:hl el concert amb l'obertura d'Egmo,nt, de Beethoven. Una obertura que és I'expressió temàtica del poema, tràgic que envolta el ,personatge, de la qual I'orquestra en féu UIIla interpretaeió impecable. Els instruments de metahl so­ br-etot saberen cenyir-se a les exigències de I'acompanyament de la corda, i evi­ taren les estridències dels «fortissimos». I d'aquesta compenetració, d'aquesta fusió del sentiment mterpretatiœ dels membres de l' orque.stra, en sortí UIIl con­ jl]IJ!l perfecte, gU/e delectà la nombrosa concurrència, la qual aplaudí amb molt la tasca dels músics i de llur director mestre l'ich Santasusana. abans' de començar l' orquestra cada obra programada, llegia unes notes respecte la mateixa i el seu autor. Notes literàries i biogràfiques que el d'enltUlSiasn;¡.e Aquest, escoltava amb atenció. EJ mestre Pahíssa, després de la seva alludida obra, hagué de correspondre alis aplaudiments del públic, sortint a saludar vàries vegades. Mereixia la llarga ovació ,pel seu dual aspecte d'autor eminent i de director impertèrrit. Digne de Iloança fou també el públic. Atent i àvid, S(IDSe fresses ni distrac­ oions. Ben tanmateix, contingut en el programa: «Un públic ��rcatat, d;el .pr�oepte concert ha cl esser per a tothom, públic 1 executants: el culte que es rendeix a l'Art per exoeHènoia; en dret d'escoltar i el deure de deixar escoltar» lID acte en el qual es revela assistir-hi, hom adquireix el P. BUTLLETÍ DEL GRUP EXCUHSIONISTA. «N!ONTSERHAT», juliol-agost del rg.36. espiritual existent €llitr,e la Mú­ OO&8S es cornplementen i totes dues No serà per demés fel' ressaltar la COIlJ[leX1Ó sica i I'Excursionisme, IPl8r quant ambdues també afinen la sensibilitat i augmenIten l'elevació moral de l'home. Així, demos, davant la lloabbe iniciativa de l'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CON­ CERTS, institució social .barcelonina de més amplis horitzons que el d'una simple entitat musical, -que no limita en cap aspecte la seva funció cultural, fins en­ lairar aquesta a les pU/I'es regions de l'espiritualitat idealista, en inoorporar a les seves múltiples activitats els Míting-Conoerts públics per mitjà del seu INSTITUT ORQUESTRAL, i en oferir B'eileroaament a la nostra ciutat la celebraoió de 1a no­ vena d'aquestes manifestaoions de divulgació artístico-cultural, cl Grup ExoU/I'- MEMÒRIA GENERAL 1935 DEL - 36 - 37 sionista. Montserrat no podia l'estar-hi indiferent, i tingué I'honor d'ésser una de les vint entitats locals patrocinadores d aquella memorable reunió ill usical que el dia I7 de maig proppassat va congregar al Teatre Alegria més de dues mil persones -tantes corn calmen (ID el saló- 1es quals, en una admicable corms­ nió d'ideals i en ,plena coneciènoia del sentit de l'acre a celebrar-se, prestaren en tot moment a aquest una religiosa atenció- i s'hi identificaren tot' seguit, ço qwe diu molt en favor de la nostra ciutat. La interpretació de les obres fou impecable, digna de la institució a què per­ tany-en els executants. El seu director, el mestre Joan Pich i Santasusama, r-ebé per tal motiu moltes felicitacions, uilitra els aplaudiments que la multitud tri­ butà amb entusiasme a un i altres. aquestes ratlles ,ex.proessan t la nostra felicitació i el nostre agraï­ l'AssOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS i al seu INSTITUT ORQUESTRAL, per haver-nos donat ocasió de fruir intensament amb aquesta inoblidable rnanifes­ tació espiritual, que ha estat un exponent de l' afició i l'estima que Terrassa sent pel' Iq. Música i per la Cultura. Acabem ment a c. setmanari de Mataró, 13 de del juny 1'936. ,L'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'AsSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, (per la ganització i pel fi qUJe persegueix, és un institució model i una força de primer ordre. COMBAT, a seva- or­ cultœral públic mataroní que omplí el local de gom a gom, restà veritable­ sorprès davant el conjunt valuosíssim qUie és I'_INSTITUT ORQUESTRAL i de­ dicà als seus oomponems, i molt especialment al mestre Pich Sentasusana, ¡per­ llongades i merescudes ovacions. El , ment En Lem tenir conjunt, en salvant la interpretació fou excellent, i si vo­ compost per .uficionats, molts d'ells jo­ aJg\lJI1S detalls, compte que l'INSTITUT està veruíssims, llavors haurem de dir que I' audició donada pels artistes obrers fou immillorable. Puix 110 podem obhdar ell temips relativament curt que' porten d'ac­ tuació. La oorda, sobretot, actua amb una 'Perfecció i disciplima envejables. Bé és cert -i això és indisoutiblernerrt ed secret dels èxits de l'INSTITUT­ que al davant de L'orquestra hi ha u:n conductor de graJD temperament: el mestre Pilch. Ell fu el principal fador dels èxits que es vénen assolint. De totes res obres executades, volem consignar, per la perfecció en que fo­ ren dites, l'obertura de Ifigènia, de Glück, i la Simfonia núm. 13, de Haydn. També ens va plaure molt, la sardana Davant Ia Verg'e, de Morera. En fi, la vinguda de l'INSTITUT ORQUESTRAL a la nostra ciutat, podem oon­ oeptuar-la com un veritable esdeveniment BEMOLL. _ DIARI DE MATARÓ, 9 de juny del 1936. Organitzat, sota el palronaJtg<e de l'Exorn. Ajuntament d'aquesta ciutat, pel Comitè de la IV Fira Comercial que es celebrà durant la proppassada setmana, amb la collaboració de més de quaranta entitats culturals, econòmiques, coope­ ratives, polítiques, d'esport, d'estalvi i altres, en el Clavé Palace 'es celebrà el concert de divulgació artístico-cultural amb que l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'As­ SOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, de nostra capital, ha obsequiat at la ciutat de Ma­ taró. : ' 38 ASSOCIACIÓ / - OBRERA DE CONCERTS La presentació de l'INSTITUT ORQUESTRAL ha causat sensació. Constituí una qui no teníem el goig de haver fruit encara de la pulcritud, de la escrupulositat amb que els instnœmentistes que el composen es Iliuren a la exe­ .cució de les 'Obres dels grans Mestres de la música, obeint, j¡ més que subjectant­ se, avençant-se a 1es indicacions fortament insinuades amb son gest pel seu di­ vector, I'excellent Mestre J OaJIl Pich i Santasusana. El seu domini del conjuot denota les extraordinàries condícions que reuneix per a infiltrar i impoear la seva l' audi tori copsà amb tota diafanitat. intenpretativa que cooc�,ció La flŒlali.trut perseguida per l'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, amb el Mi­ ting-concert, I'audició d'obres musicals, substiëuint els parlamente rumb la mú­ sica, amb el propòsit de fer conèixer i estimar els grans Mestres, divulgant en tots els aspectes l'art sublim de la Música, ha estat ,plenament assolida en aques­ ta divuitena presentació del conjuœt orquestral, desena de dâvudgacíó artístico­ cultural, primera en aquesta ciutat. sorpresa als El radiant Colisseu « Clavé Palace. oferia gr andiosa audicions populars. L'auditori qUie emplenà Ïa oom si estigués habituat a les graJIlS per «UJIl l'aspecte sala de 1es graJIlS solemnitats d'espectacles es comportà simfòniques, fidel, segurament intuició, al trobar-se davant la meritíssima orquestra, concert ha d'ésser per a tothom, públic i executants, revela el culte que es rendeix a a UJIl l'exhortació de que acte en <el l'Art per excellència» qual es El Mestre, abans de I'interpretació de-cada una de les obres lleg.i unes quar­ telles, donant, a grms trets, UIIlJes indicacions respecte a la vida i personalitat dels respectius autors, en que visqueren i !pDoducció d'ells coneguda, oornposicions que seguidament s'interpretaren època del caràcter de les així com . L'encert amb que parts, ens es confeocionà el pDograma, ponderat en les seves dues relleva de comentar cada una de les obres, totes de mèrit indiscutible i prou conegudes dels filharmònics, no obstant la rnenifestació del comentarista de que ThO eren executades amb freqüència, cosa oerta en el que es refereix a la Cas­ sazione de Mozart. Clonem aquestes notes repetint que l'execució fou pudcríssima, ben refina­ la dicció dels temes com en la claredat de I-es figuracíons que les ŒlI'iqueiXJ€In i dels diferents !plaJIls de les frases mUJSÍ!ca1s que ja formant contrast ja sobreposant-se constitueixen motius oomplementaris o d'exornament. Ili palpita UJIla completa i perfecta ooor dinació Q intelligència entre I'estol dins­ trumentistes i el seu notable director. Les indicacions d' aquest n'O fallaren, fluïen, brollaven amb seguretat 1€In els se\JJS subordinate, que demostraven perfec­ da, treballada tant en oompreosió i desig fervent d'ajustar-se a les exigències del conductor de l'o­ a la perfecció assequible Per a impressioaar-nos tan satisfactòriament no ha estat neoessari que es presentessin els artistes amb abiliamen ts de cerimònia, que tal vegada el caràc­ ter popular de la institució feia inneoesari, ni que fessin gala de comptar amb renomenats concertistes '€In les seves filles, sinó que fou sufioient l'afany, posat de manifest tot seguit, de S'uperar-.>e, aconseguint, '!!IDb graJIl esperit de disciplina, sotmetre's sense apartar-se de les maJtitzacions i dicció que se'ls ha .innposat en l'es­ tudi de les partíoelles i del conjunt de 1es obres. Cridà I'atenoió que les senyoretes que formem. part d'aquesta Orquestra tin­ guessin confiats instruments tan destacats corn el cello, viola tenor i violins prita bra mers, UJIl.a d'elles el oompcomès de concer-tino, I J. S. S. MEMÒRIA LA GENERAL DEL 1935 - 36 39 - HUMANITAT, 2LÍ de juny del I�936 .. L'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'ASSOCIACIÓ OBRERA C�NCERTS, 1JÏJrugué DE la d'invitar-nos a acompanyar-lo a I'excursió orgrunitzacla a Sabadell on do­ dels seus extraordinaris (cMÏ.tÎlnig-Ooncerts» que tant criden l'atenció de les genrt:i1esa nà UIl1 masses populars En la seva Glück- Wagner; ' ' primera part fou interpretada l'obertura d'Iphige,nie in Aulis, de l'Allegro i l' Andante cantabile de la Cassation, de Mozart, la im­ ponent Simfonia Inacabada, de Schubert, obres que l'INSTITUT executà meravello­ samemt, sota la batuta del seu :ÏJnJteHig,ootÍssim mestre Joan Pilch i Santasusana. A la segona part, l'ORQUESTRA DE L'OBRERA interpretà la magnífica sardana del mestre Morera, Davant la Verge; l'intermedi de Goyescas, de Granadoe: i la Simfonia en Sol majar, núm. 13, d'Haydn" gue el mestre Pich Santasusana dirigí amb el seu proverbial encert i conegut errtusïasme. EJ. públic sabadellenc qUle, du­ l'ant tot el programa escohà amb i subratllà cada del oonoert, una després rcligiós recclliment totes 1es obres executades, d'elles amb nodrits aplaudiments i d'una manera especial Ia fi del qual I'ovació pretngt.i!é caràcters veritablement forrnidables. Abans d'acabar la festa, el conseller regidor de cultura d'aquell ajuntament, 'UIl1 discurs afectuós i amarat de ,patriòtic entusiasme qUle fou segUlÎt rumlb gran interès per l' audstori i Ilaegament aplaudit en acabar-lo, pronuncià - CAMIL OLIVERAS. SABADELL, 27 de juny del 11936. Diumenge ¡passat, dia 2 I, a les I I del matí DIARI DE tingué lloc al Teatre E,umerpe, I'anunciat acte ,púJbl'Îlc organitzat per 49 entitats de diferents matisses, i patro­ cinat per l'Excm. Ajuntament d'aquesta ciutat La sala oferia J'aspecte de les grans .solemn.itats i feien guàrdia d'honor agems de Ia Guàrdia Urbana amb llur abillament de mitja gala. Les ldotges de la plat-ea eren adornades amb tapissos i hi havia plantes i. garlandes. L'acte consistí en un maglIe oon oert musical a càrrec de l'INSTITUT OR­ QUESTRAL DE L'A. O. DE C., el qual exœHí d'una manera remarcable. Molt abans de l'hora anunciada per a començar el concert cl Teatre Bu­ terpe estava atapeït de 'públic, àvid d/escoltar i aplaudir aquella massa orquestral que tan encertadament dirigeix el Mestre senyor Joan Pich Santasusana. Amb un ric de retard, motivat per l' aglomeració de públic, començà l'acte amb un breu parl&ment escrit pel publicista sabadellenc Joan Sallarès Castells, el qual per afers professionals es veié impossibilitat de llegir-J o. Va fer-ho el sooy,or Joan Sa.ngrés, de la Comissió Organitzadora. Diu així aquest discurs de .. .. benvinguda: «Abans que qui hem . elrprimer organitzat acord el concert que orquestral ompli" de perfums aquesta sala, els 'e.1jpera, sentim I'imperatiu de dir als qu� sola ,paraula que tanca tota la nostra simpa­ ara ens formen l'INSTITUT ORQUESTRAL una tia, tota la nostra j oia i tota la nostra oordialitat: Benvinguts! En aquesta paraula solta hi ha tot l'agraïment de cada UIl1 dels qui ací ens trobem reunits tot delint el gaudi musical que 'eIIlS ha estat promès i ella resœ­ meix tot I'esperit de la ciutat, puix que tota la ciutat es troba ací com en UIl1 feix, fos el seu esperit en la realització d'una festa essencialment artística. Quararrta-nou entitats de sentit cul tural i, al davant de totes elles l'Excm. Ajuntament, formen la capçalera i el dosser i el suport d'aquest jardí orquestral que ara ¡pobla el redós escènic, i aquest concurs tan profús com Iluït que con- \ 40 ASSOCIACIÓ - densa les millors SOCIACIÓ OBRERA da quahificacíons DE CONCERTS DE CONCERTS ciutadanes ha d' evidenciar eloqüentment a l' As­ la seva obra ha estat ací compresa i estima­ aquesta Orquestra en el fems no fa sinó sintetit­ com tota la seva vàlua, ja que el triomf de l'esperit en la vida en zar OBRERA envulgarida, agrejada de oontraríetats, de res lament obrer. Sabadell tot sencer obre els braços de la seva simpatia a aquest estol de mo­ derns mitinaires de" la música. Ells, tan muts de paraules corn eloqüents ci/ex­ pressió, han vingut ací a oferir-nos les síntesis artístiques de llur acoblament, 'UJD. acoblament que fos fet lot cedint a 1es febres d'un gran amor í pas­ sió: la passió de l'art i l'amor a 1es més qualificades obres musicals. e qrue tot­ ham sàpiga comprendre L'abast die 18s nostres paraules. La tasca 'IM s'ha imposat l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, no és, ni de lluny, una obra de diversió innocent o d'esplai snobista, sinó tota una altra cosa que ja s'acosta a un ideal. Aquests concerts essencialment populars qUie avui sOO don arts ací i demà a una altra ciutat, i UlD altre dia a una vilera ensonyada o a UIll poble distant, re­ presenten una altra croada de oultuaa democràtica, que, avui com avui, és la més necessària I l'OBRERA DE CONCERTS, pel seu propi esforç, per la seva joiosa ofre­ na, realitza aquest miracle. EUa ha fet desaparèixer les dificultats que hi ha a dur i sufragar corporacions de la naturalesa de l'INSTITUT OnQuESTRAL i mercès a aquest, sovint és espargida una mica de poesia arreu de la nostra terra, tan arroentada d' apassionaments i de lluita, com si provés de veure si és possible asso­ lir l'a:paivagame.rut dels esperits i així normalitzar el poils xarbotant de la <g,elllt, fur sentir una rica més alt i desvetllar l'esperit cap a estadis més airej als dels bons vernts i més ipropÎlcills a fruotifîcar collites les més riques 00 sentit d'humanitat, Algú ha dit que si de tard en tard ens donàvem a contemplar el cel, tan alt, esmaltat d'estels, aviat sentiríem la felicitat de la nostra petitesa. I sospitem que els qui formen aquest estol Orquestral ara immòvil són gent d'aquesta llei die Il3!1:uralesa; dooes i hornes que saberen fondre llur esperit sedent en la fronda verda i frescal i vital i meravellosa de ]a música, que és l'art més sense enganys, puix que ThO fu cos físic, ni mot de servi tud, ni 00101' ímitatiu: sinó perfum d'à­ nima i atmosfera de pUJresa i £lor immaterial de la íntelligència creadora. I ja que així OM veiem de purs i de gcnerOiSos, concedim-los amb la nostra reiterada .benvinguda, l'agraïment de la nostra adroiració i el festeig entusiasta 'd'unaJraJIl picaments de mans». Seguint I' ordre del prorrrama anunciat es desenrotllà de la forma anunciada i cada obra fou preccdida d'una br-CUI biografia de l'autor, llegida pel Mestre senyor Pich Santasusana, Sota la batuta de I'intelligent j'ove Mestre-Director, el oonjunt orquestral va actuar amb una gTan justesa Totes les composicions, però especialanent les obres Allegro í Andante can­ tabile de la Cassation de Mosart, lntermedi de I'òpcra Goyescas, die Granados i la Simfoni? núm. 13, en sol major, en qu'auntre �emps, de Haydn, aquesta ,darDell1a èxit complet oom a final de ,programa, obíingueren Cal remarcar la tensió amb què el nombrós públic escoltà les obres gUJe dels nostres " oom¡posav'en el pr(!JgTa,ma, les quals foren totes aplaudides amb fervorós entusias­ el gual arribà al desbordameat al fínalitzar el concert Tot cl púb1]c, dem­ peus, tributà una ovació entusiasta als músics en el moment que la Comissió 01'­ garniItzadara féu ofrena d'UIIlB artístics ramells de £10TS a 18s senyoretes executants. me, Com gran a dell, aquesta ens resta afegiLr que l'INSTITUT ORQUESTRAL deixà una qual cosa fa confiar que ben aviat podrà continœar-se a Saba­ de divulgació artístico-cultural mots finals impressió, la tasca C. O. \ ( . , - Memòria _____:., la concepció i metodització de la qual són anteriors al19 de ju­ liol, malgraf d'ésser definitivament enllestida la seva'redacció i ordenació a finals d' agost, fou acabada el d'estampar dia,29 de gener del 1937, en els obradors Aquesta . , - tipogràfics Ortega, tuats al oarrer .' si- d'Ari- bau, número 'J, Barcelona -,,-,- ORFEÓ .CATALÀ BIBLIOTECA '\ ' ( , BARCELONA . SIg. 't . .... f t . __ . 41 r:V-HI.'::.C/3·· . . . �. ' .. ,. � r ¡) � J � ,/ .. J , \. .. ,..... - . .... .. O' ¡ . . '. ,- .. .. ..