Memòria del curs 1933-34. Associació obrera de concerts
Centre de documentació de l'Orfeó Català
Editat a Barcelona per Associació Obrera de concerts
Còpia permesa amb finalitat d'estudi o recerca, citant la font "Centre de Documentació de l’Orfeó Català". Per a qualsevol altre ús cal demanar autorització.
·.,\ " 'o E L.�· - .. lo_ 193,3-34 - � y �- { j i , ... " .� -, Reda,doda pel Secretcri f: 1=RANCESC NONEU t' , _ ,! ,(Llegida, parciolmerlt, orcJjndd�: celebrdd� i en en l'Assemblee GeRt¥al l'Estqtge Social el18 d'agòst 1934) qprovada .. -c : t "-.. -i I SISA , ,;, •• 'J' �1 " BARCELONA 19�4--' 'J '1 , . ',. . ,,11 �'\ ._, I , , , I ) ' ¡ J " , .;.' ' " ,� r.' -=-":\.' .. s. �. ç. 'c' r , " .... _ oL..., l. -', �' �.' .e-: " " .\;_ " ' 'r , . .... .I? ...._ -:;' �.'} y (' -: , ' • • I e \ �.\ ¡ / � . � " Il t', '. ) ... ( l' 1; c r . , " " ( ,I' f.,. . I � . ,!!l .1 .. "\ -o.; . , . . l . , I)._ • (I. -, , t. ,. Memòria artística i social de l'exercici 1933-34 Consideracions preliminars En aquest moment solemne en què culminen tots els treballs 1 totes les realitats gue s'han portat a terme i han esdevingut plasmades tangiblement durant e1.transcurs d'un CONCERTS, exercici artístic viscut per l'AssOCIACIÓ OBRE­ nou per imperatiu dels seus Estatuts, ens cor­ respon historiar les gestes d'aquesta cada jorn més puixant i eficient AsSOCIACIÓ dels nostres amors i ideals. RA DE manament un " � La comesa-que tant és superior elemental nostra la a raó, tasca, emoció, nostra que ens honora-ens plau; no podríem negar-ho. Però, ilusió i voluntat. I és per aquesta avui, a desgrat experimentern, en" aquest" moment, resta pas minvada tan del caràcter rrierament certa una pel fet de trobar-nos quals, fent-se càrrec poderosa com objectiu de la i ben visible mig d'estimats de la nostra situa­ distingits consocis, els' perdonar-nos les deficiències de la nostra obligada empresa. Aquesta" emoció que sentim, neix tant del goig d'esguardar en plena vitalitat una" obra a la qual tots ens havem lliurat apassionadament, com també d'un lleu temor que s'apodera de nosaltres en breus moments de defalliment espiritual. Temença, de no veure reeixir, en la mesura de les nostres fervoroses aspiracions, l'alt apostolat artístic i social que li està que no companys ¡ ció, sabran reservat \ a l'OBRERA en CONCERTS .. DE Iza nostra temença és filla de l'època en què vivim, en la qual, com s'ha dit, les altes valors espirituals estan de crisi. La música mecànica, el jazz, la revista, tan lleugera de roba corn de música, produccions d'àrt més noble 1 enlairat. El més patètic, el més immensament humà Música: tenen més més profund, el dels poetes. que el Tità adeptes que les poderós, el jamai tindrà la commou ja tan més Beethoven, sí, Beethoven, tal vegada no pregonament l'ànima de les noves generacions, enderiades, per no dir em­ metzinades, de les tendències actuals. Tan alt volen les nostres aspiracions, que temem no abastar-Ies?- Si confessem-que elles neixen de l'afecció que sentim per la música, serà fàcil formar-se una idea de les altes ambicions que contenen. L'amor a la mú­ sica, pel fet d'ésser pastat de tots els sacrificis, de tots els esforços i dels més persistents estudis, arriba a prendre, molt-es vegades, les proporcions d'un culte, la qual cosa comporta sempre les aspiracions més supremes. Avui que la crisi econòmica posa un interrogant a tots els valors; avui que un estat de ambient recel, d'hipertensió de dubte, crea en bon nombre dels nostres obrers sobre tot i contra tot, un afanya l'aspiració de veure l'AsSOCIÁCIÓ OBRERA DE CONCERTS triomfant de tots aquests dubtes, nimbada amb lluïssors de glòria i proclamada arreu del món i, particular­ ment dins de la nostra estimada Catalunya, la seva exemplar èxcellència. Volemtpera Ía nostra' Entitat-si això no s'ha aconseguit encara plena­ ment-, que ella demostri la capacitat, espiritual dels nostres companys obrers ens -demostració altrament fàcil de comprovar-, eleva�t-la molt de totes les crisis i de totes les pel damunt lluites; entronitzant-la a la categoria d'ele­ .ment indispensable del progrès espiritual de la nostra patria i, per tant, del progrès huma, i fent-la mereixedora, 'per part de tothom, sense distincions ni matisos, d'agraïment, de respecte, i d'admiració. No entra, però, en l'ordre de les nostres tasques, el lliurar-nos a consideracions d 'aquesta mena i és per això que,' previ el vostre perdó per haver-nas-hi arriscat, entrarem de' ple en el desenvolupament del nostre es­ tricte comès. Introducció - A desgrat de pretendre fer un resum sintètic, ens havem donat compte proporcions-que ha assolit el nostre treball. Ens correspon una bona quantitat de culpa per la nostra manifesta 'inhabilitat literària, que us exi­ girà una excessiva atenció. No és menys cert, però, que tot i el propòsit d 'ésser breus, la tasca realitzada fou intensa, ininterrompuda, i, per tal de donar a là present Memòria almenys una qualitat-la de resumir estadístrca­ ment, el més complet possible, la nostra gestió artística i social-, ens tro­ bem' obligats a ressenyar tot quant ofereix un cert interès. D'aquesta m'a­ nera podreu formular-vos un judici crític, fonamentat i recolzat en la nostra gestió. Aquesta 1 'havem dividida en a:tística i social. de les P,R I M E RAP ART A: G Res més di agradable T I V I TAT que la- que- havem espiritual Í S TIC A ART remernbrança d'aquells viscut, moments d'intens gau­ durant els quals, la nostra ànima, saturada d'armonies, ens permeté assaborir un glop d'aquella gaubança renal, que tots -els qui' m'escolten saben prou bé ei seu divinal reconfortament que dóna i quotidià viufe ,Per a les nostres ultra ter­ sabor i el existències turmentades pel difícil ' material. . , personal associació d'idees, tot recordant aquelles paraules ens diuen que que en les obres de l'home, el mateix que en les goethianes de la natura, allò més digne d'atenció és la intenció, i què és preferible fer' la cosa més insignificant del món, que estar-se mitja hora sense fer res, una proposem detallar-glossant-ne les més sobresortints característiques­ els concerts celebrats durant el curs. Si més no, la nostra elemental prosa, ens quelcom acolorida en les apreciacions, d'una subjectivitat personal, us re­ cordara aquelles emocions espirituals abans esmentades i tan abundant­ ment copsades en les sessions musicals de la nostra Entitat. \ , . SESSIONS REGLAMENTARIES Concerts simfònics per l'Orquestra Pau Casals' Concert inaúgurol: 8 octubre 1933 Sota el signe de la música més intrínsecament les obres més eminentment \ 2 . simfòniques i humana, modèlica en' el i. amb seu una gènere, de fou' "- iniciat el Curs 1933-34. L'Orquestra Pau Casals, aconduïda pel seu illustre estimat mestre-, interpretà en primer terme la pu­ i intensament emotiva obertura de Coriolà, de Beethoven, fundador-el nyent, en la nostre tràgica qual resta mestrívolament descrit, mitjançant lògic de l'heroi shakesperià. A continuació s'escoltà de Haydn; simfonia bella, curiosa, àdhuc maliciosa; res musical, a part d'aquest grana, que bé d'un considerable. inte­ part del valor anecdòtic que motivà la zart, amb el Concert segona els sons, l'estat psico­ Símfonia de comiat, la podem do seva escriptura. MQ­ per a arpa, flauta i orquestra, obria la concert inaugural. L'obra de Mozart és una pura fili­ en major, estimar com un dels més preuats joiells de la música instrumental mozartiana, esdevingué més admirable i encisadora encara, mercès a la interpretació vívida, impecable i encertada, que saberen donar­ li l'excepcional arpista Rosa Balcells i el gran flautista-de tècnica impe­ cable i so avellutat-N'Esteve Gratacós. L'esplendent pàgina wagneriana Entrada dels Déus al WalhalZa, denlluernadora i mestrívola coloració or­ questral, ens emmenà al final d'aquesta magna audició simfònica, en la qual, sota el guiatge dels immortals noms de Beethoven, Haydn, Mozart i Wagner-amorosa i sàviament interpretats pel Mestre Pau Casals-, pe­ netràvern novament en el sagrat Temple de [a Música, dalerosos d'assabo­ rir intensament els seus purs i inefables gaudis espirituals. Segon concert: 22 octubre IfJ33 aquest concert, al davant: de l'Orquestra Pau Casals hi trobem un dels més famosos directors russosd'avui dia: Emil Cooper. Les grans dots de ,Gonduétor d'aquest mestre extraordinàriament enèrgic, dominador, amb . Rn impuls i fermesa admirables, de la cions. I'orquestració jraçudament instrumental, es palesarenj en el qual contenia dues primeres audi­ massa del concert, el programa del Una d'elles" els Quadres d'una transcurs reeixida exposic�6, de Moussorgski, de, Ravel. Volem remarcar, segons especial­ ment, I'encertada versió i la gran comprensió que d'aquesta originalíssima obra ens oferí el Mestre Coôper; interpretació, esdevinguda "una forta: im­ pressió d'art veritable. No cal dir que les pàgines punyents i pintoresques de l'obra de Moussorgski-sobresortint del programa-, a desgrat del seu impressionisme, meravellaren i emocionaren a l'auditori; tanta és la genialitat que campeja' en aquesta suite, de la qual hom no sap pas quin fort fragment escollir-ne. També s'oferí en primera audició, la de Roussel, partitura mancada d'emoció, que, al nostre constituí nir una present' lamentable equivocació d'incloure-la en Tercera modest Simfonia, entendre, el programa. Cal te­ que són escasses les avinenteses d'escoltar música i l'OBRERA DE CONCERTS cerca en' les sis audicions simfònica el, orquestral, gaudi' i el reconfortament espiritual d'obres impregnades de bellesa i emo­ tivitat, .no pas les recerques superficials i fredes. Bach i Cèsar Franck çom­ pletaven el programa. El primer, amb un Passacaglia, segons la versió de Goedicke, d'un gran efecte orquestral, però un bon xic allunyada de l'estil bachià. De Franck, s'escoltà ben agradosament un fragment del poema simfònic Psyché. i Eros, pàgina serena, força reeixida i interessant, dintre la tònica i l'estil del Mestre de Lieja, un dels compositors que per la sin­ ceritat. del seu art, no sabem explicar-nos l'oblit de les seves obres en els programes de anuals, concerts. 3 Tercer concert: 29 octubre 1933 En recensionar aquest tercer concert simfònic, adrecem de. bon antuvi cordial salutació d'agraïment al Mestre Joan hamate de Grignon, a la benevolència del qual, accedint al prec de la Junta Directiva, s'inclogué ell . una e1 programa Ja Cinquena Simfonia el mestre Larnote n'esdevé coltar novament, en anys'. La memorable un de gran Beethoven, gegantina obra de la qual i que l'ASSOCIACIÓ pogué es­ è'un llarg' periode de set intèrpret, vibrant versió, després interpretació de la simfonia beethoveniana fou prece­ dida de la bella: obertura de Gluck- Wagner, Ifigènia a Tùurida, En comen­ çar la segona part, el Mestre josep Barberà rebé un entusiasta aplaudiment, subratllat més-intensament en 'finalitzar-se l'audició d'Alfeu i Aretüsa, poe­ ma una simfònic destrament nova producció nyalada com orquestrat per l'excellent mestre català. Aquesta del director del Conservatori del Liceu, que ha estat asse­ una feliç mostra de l'innegable. talent i de l'infadigable tem­ perament d'aquest músic nostrat, ocupà ben merescudament un lloc prefe­ rent en la sessió que comentem, sessió finalitzada-sota la direcció de La­ mate-amo les Facècies de Tilt Eulenspiegel, l'admirable poe_mà simfònic straussià, que sempre s'imposa pel seu caràcter i per la seva alta qualitat . musical. J Desè concert: 8 d'abril 1934 .La participació en les' nostres manifestacions. simfòniques, de grans con­ certistes nacionals i estrangers; es. un complement per i.a revestir del més gran interès i valor artístic les audicions orquestrals. En 'aquest concert que comentem, Enriqueta Garreta devia iniciar la participació d'artistes solistes durant la tanda de Primavera. Heus tida indisp.osició de la notabilíssima ció del programa, el qual, després ad, però, sobtada i molt sen­ la modifica­ de laborioses gestions i mercès a la gen­ que una pianista anunciada,' obligà tilj 'desinteressada collaboració de Paquita Madriguera i a la no menys decidida de I'Associaçió de Música "da Carnera»; el concert s'arrodoní amb les tres següents obres, de singulars característiques : Obertura-Suite, cie Bach; Concert en la menor, de Grieg; 'Vuitena Simfonja, de Beethoven. Et geni bachià estava, "doncs, representat <en aquesta festa musicar, per una de les més formoses creacions del vell mestre hamburgués. Es aquesta Obertura-Suite un intéressant encadenament de sis deliciosos i inspirats moviments de dansa, tots ells bells i perennement vius i emotius. L'emoció vibrant i comunicativa transmesa pel Mestre Casals a l'auditori en interpre­ l'Obertura-Suite en do major, permeté copsar i fruir alhora, el caràcter i la bellesa individual de cada un dels sis fragments que integren .tan sabo­ rosa obra. L'art interpretatiu de Paquita Madriguera, extraordinàriament rublert d'emotivitat" de distinció J de pulcritud, es manifestà àmpliament i meravellosament en una molt interessant concepció romàntica nòrdica: I'es-, mentat Concerto, op .. 16, d'Eduard Grieg. Es aquesta una de les obres mestres del músic noruec, que Madriguera interpretà excellentrnent, amb intelligència i sensibilitat-si gran la primera, fina i subtil 1a segona-, fent reviure les pàgines d'espontània emoció que amaren aquesta obra man­ tar cada d'excentricitats i, virtuosismes a més blasmables, i d'originals, elegantíssims, respirant l'obra els temes de- Ia sencera una qual són,' dolça poesia ' . expressió i caràcter romàntic, que la fan molt atraient i sugges­ L'equilibri i la transparència sonora aconseguida pel Mestre Casals entre l'Orquestra i l'instrument concertant, parlaven, sens dubte, a la irna­ ginació de l'oient embadalit, de la formosor del paissatge nòrdic, bressol de Grieg, músic nacionalista injustament massa oblidat en els concerts. Beetho­ ven,' amb la seva deliciosa simfonia per Berlioz qualificada de I'u Humor », d'una forta tiva. t . finalitzà tan memorable audició simfònica. Onzè concert: 22 abril 1934 També la presència al davant de I'Orquestra Pau Casals dels més famo­ mestres directors d 'anomenada mundial, ens permet fer la coneixença artística, d 'aquelles personalitats més rellevants en el cercle dels grans sos No caldria subratllar l'interès que sempre desvetlla l'audi­ la qual la direcció és encomanada a una figura de prestigi ció simfònic,a arreu del món, com ho és indiscutiblement-i-i el nostre públic fes­ reconegut kapellmeisters. en - francès, Albert W-olff. Tenim, doncs, que durant historiant, després de l'actuació de! .mestré Cooper -en a directors quant estrangers-, es succeí la d'aquest extraordinari mes­ tre abans esmentat, posseïdor cI'una extensa cultura ,musical; d'un tempe­ rament atractiu i subjugador i d'una excepcional rretentiva que li permet dirigir sense partitura els més cliversos programes. El d'aquest concert con­ tenia, després d'una de les més interessants creacions simfòniques ciel jueu Mendelssohn-la Cinquena Simfonia, dita de la «Reformav-c-, l'obertura de l'òpera Le �roi d'Is" de Lalo ; la Sude Pastorale, de Chabrier-obra d'Ull temperament sentirnentalment ben afrancesat, personal-, i la s�gona part cie la simfonia dramàtica de Berlioz, Romeo et Juliette, pàgina d'un desor­ clenat romanticisme, irregular i atraient alhora. tejà com a tal-el mestre el curs artístic que I anem _ - 1 Dotzè , e¿;lGe'rt: 29 d�abril 1934 . Si el programa ciel concert anteriorment comentat presentava' una certa Imitat estètica, -donada la preponderància d'obres de l'escola francesa, el de la clarrera audició simfònica del-curs oferia una diversitat d'estils, indubta­ blement 110 mancada d'interès. El màxim 1 més poderós alicient, però, d 'a­ f . \ l'anunci de l'actuació-del questa sessió, el desvetllava, en primer terme, recobrament, podriem dir-d'una gran violinista hongaresa: Jelly d'Aranyi, artista excepcional, dotada d'una escola admirable, d'unes facultats inter­ i duna ig ran sen­ pretatives i d'executant envejables: Temperament dúctil i sibilitat, el d.aquesta eminent concertista, posseïdora d 'una fina dicció limpidesa; qualitats totes elles que es feren ben paleses interpretació del Concert en re (dit "Aclelaide-konzert,,), de Mozart, donava en primera auclició, revestint, per tal motiu, d'un nou i po­ es que derosíssim remarcable interès, aquesta tan memorable audició simfònica, encapçalada amb l'obertura weberiana El [nine tirador, Després d'aquesta d'una exuberant en la sescolta sempre amb veritable peça simfònica cleliciosament concebuda, que seva la evident perennal 'iuspiració, hom es familia­ delectança, per plaer i ritzà amb les desconegudes pàgines musicals cie Mozart, les quals, a desgrat intervingudes per mans respectuoses, servan, 'en la gràcia aquell deliciós encís captivador, característic de d'ésser grau superlatiu, i ingènua trans5 «Serafí'de Salzburg». L'art violinístic, càlid i vibrant, en l'estil, de jelly cl'Aranyi desfermà la més pregona, i entusiasta manifestació de joia del crescudíssim nombre d'associats con­ gregats al Palau. ¿Caldrà dir que Jelly d'Aranyi,posà tot el seu amor i art exquisit-si pregon i intens el primer, insuperable el segon-en la interpre­ tació d'aquest concert, on «Ia senzillés de les Iinies melòdiques dissimula quelcom la commoguda emoció que interiorment batega en l'obra adolescent del diví Mozart»? En la segona part, el Mestre Ricard Lamote de Grignon, amb gest precis i elegant direcció, estrenà el Seguici elegíac, fragment del ballet Un prat, pàgina acusadora d'uns interessants efectes orquestrals i descriptius. El temperament del jove mestre suara esmentat, ultra manifes­ tar-se com a autor i director, ho féu, encara, en qualitat de transcriptor del fragment El caner, el guitarrista i el vell cavall, suite pianística de Mom­ pou. Tasca, al dir de là critica, realitzada traçudament i amb perfecte co­ neixement de la paleta orquestral, servant llúr caràcter i original factura. Aconduïnt novament la falanx orquestral el Mestre Pau Casals, es com­ pletà el concert amb la Pastoral, de Garreta, iIa ,M ort i Transjiguraciá, de Strauss; monjoia de l'escola catalana la primera; revelació d'art, autèntica­ ment modern, la segona; ambdues, a bastament conegudes i estimades de parència musical just d'expressió i - I del fidel , . tots nosaltres. Entorn d'aquest concert-millor dit, entorn de Jelly d'Aranyi-, cal es­ perfum d'unes flors, subtilment i esplendorosament amanides d'es­ piritualitat, unes d'elles; modestes, a desgrat de 1lur formosor material, les altres, Volem referir-nos -a l'escena altament emotiva, desenrotllada entre una representació de cantaires cie 1',.Orfeó de Santa 'Llúcia», .L'esmentada violinista i el Mestre Pau Casals, durant el curs de la qual, l� gran concer­ tista hongaresa pregà al mestre Casals, portés un dia el consol espiritual ciel seu meravellós art a les dissortades artistes cantaires, talment com ella oferia incondicionalment kt seva prestació artística. Prec que- el mestre re-' collí commogut i prometé complimentar a la millor avinentesa. Després, la tarda del mateix dia, i en el transcurs d'una actuació. pública de Jelly'd'A­ ranyi, com una deferencia extraordinària i especial a -la violinista i concer­ tista d'art antimecànic=-si se'ns permet el mot-i entusiasta propagandista de la nostra ASSOCIACIÓ, en nom de la mateixa se li ofrenà un ramell de flors. campar el Concerts de cambra' Quatrè concert: QUARTET \ DE I? novetnbre 1933, CORDA DE BARCELONA presentació pública a la nostra ciutat del «Quartet. de Corda de Barcelona"», inaugurà l'OBRE�A les seves sessions de cambra. La forma mu­ sical «quartet» és, sens dubte, l'expressió més pura, per excellència de la música de cambra. Si afegim li la poderosa raó que acabem. d'insinuar, el prestigi i sòlida preparació tècnica del novel! agrupament, ultrà l'entusiasme i constant treball d'estudi i depuració .esmerçat pels intelligentíssirns pro­ fessors que integren el conjunt, tindrem la lòg ica explicació de I'interès, complaença i delectació amb què fou assaborida la tasca interpretativa dels quartetistes Martí Cabús, Joan Farrarons, Claudi Agell i Sants Sagrera. Amb la , '6 - _ I , concert: 10 desembre Cinquè � RECl'fAL a A d'un una 1933 I ENRIQUETA GARRETA desenvolupant un vast pla de divulgació i cultura múltiples modalitats de concepció, alhora que per vegada més els nostres artistes, fou' organitzada aquesta seves intéressant' tan aspecte anticipadament MARGARIDA CHALA d'anar totes les en revaloritzar sessió, DOS' PIANOS: I'objectiu Amb musical, com negligit. Festa interès i assaborida amb musical acollida plaer per un nom­ per justificat quelcornrestringit, degut a les anormals circumstàncies que patia la ciutat La personalitat musical de Margarida Chala-gran .ternpe­ rament d'artista i intèrpret mesurada, de tècnica robusta i sense efectis­ i intuïció mes-, i la d'Enriqueta Garreta-pianista de sensibilitat depurada identificades i foses en una estreta comunió musical envejable-, plenament assoliren en una magnifica Sonata de Mozart (es­ emocionar-nos, espiritual, pecialment en el seu segon temps, d'una imponderable puresa musical). Emoció intensificada: després d'una versió perfectíssima, d'úna producció bella i tipicament característica -de. l'autor de Manfred: Andante amb »a­ un bre 'd'associats .. \ 'riacions, breu obreta d'un 'sentiment romàntic molt amable. Ultra unes de­ licioses pàgines de Chabrier, al final d'aquest recital s'interpretaren les di­ f!cils i brillants Variacions de Fischhof, que les excellents.pianistes jugaren amb una gran seguretat tècnica i perfecta compenetració, qualitats extra­ ordinàriament palesades en el curs d'aquesta tan original sessió de cambra. Sisè concert: 21 gener 1934 SESSIÓ DE �ÓSICA Pel damunt de la la curiositat musical «DA CAMERA», "" J " INSTRUMENTS DE VENT I PIANO d'aquesta nova sessió, i de singular conjunt 9'instrumentistes, hom hi cong lomerat de notabilíssims professors solistes categoria Esteve Gratacós (piano); (clarinet); PER A i interès artístic nascuda del sobreposava el prestigi del als quals s'havia confiat el . I programa-d'una vàlua musical extraordinària=-contenia obres de Men­ delssohn, Beethoven i Smetana. Tant el quartet mendelsonià, com els res­ pectius dels dos immortals músics sords-acuradament i talentosament tre­ ballats-, esdevingueren viscuts amb equilibrat conjunt i amb matisacions d'admirable finor; interpretacions tan remarcables, encara, tant per la seva seriositat com per la musicalitat tan pregonament sentida pels quatre ar­ tistes i fidelment expressada conjuntament. Nosaltres tenim la ferma con­ vicció que les futures realitzacions musicals del «Quartet de Corda de Bar­ celona» esdevindran, a no trigar gaire, d'una transcendència artistica molt envejable, a jutjar per les realitats presents. De la qual cosa cal felicitar­ nos-en, car així, .amb la permanència d'un tan notabilissim conjunt, les més cobejades i enlairades iniciatives podran ésser plasmades' amb entusiasme artistic i competència professional. El Antoni Goxens concert. L'enunciat dels (flauta); Cassià (fagot) i Ramon noms: Pere V all ribera Carles (oboè); Josep Bonell (trompa), Gonzàlez i el fet insòlit per a interpretar música de Taffanel, Saint­ revestiren d'un caire solemnial aquesta original de Beethoven (d 'una gran musicalitat] ; el de Taf- d'aplegar-se conjuntament Saëns Beethoven i Thuille, manifestació, El Quintet 7 _ fanel (correctament escrit (peça reveladora de i d'agradoses sonoritats); el Caprice de Saint­ innegablement traçut de l'autor d'escriure música); el Sextet de Thuille (d'evident interès); .totes les obres 'assoliren unes execucions intellig entment treballades, la qual cosa, afegida a la. reco­ neguda mestria dels intèrprets, auriolàren d 'un innegable èxit artístic tan atractívola, curiosa i .interessant sessió, que si més no, ens permeté una nova avinentesa d'enorgullir-nos, admirar i aplaudir els nostres millors con­ certistes en llur especialitat. Saëns. l l'art Vuitè 18 conc�'rt: QUARTET [ebrer 1934 CATALÁ L'actuació del "Quartet Català» esdevingué anticipada, dintre el pla general del curs, per raó de la sobtada indisposició de dos dels concertistes integrants del "Grup Instrumental de Bruselles», conjunt belga prèviament manifestar-se en les nostres reunions de cambra. Cal dir que aquesta nova audició de quartets atragué. força l'atenció, en part pel renom de l'exceJ.lent conjunt dels quartetistes, rublerts d'entusiasme, i tam­ bé per la modernitat de les obres que integraven el programa. Haydn, Da­ rius Milhaud i Turinaçforen els autors escollits. El primer" amb un contractat per regalimant la a galania i frescor quartet característica de L'autor de Les Estacions; Darius Milhaud, amb una obra, a desgrat de la seva evident aspresa, d'Uli innegable valor artístic dintre el caire originalíssim i personal del seu autor. I del ments tercer músic, Turina, fou interessantlssims, producció popular, avalorat per la tècnica interpretat en la qual un hi quartet rublert de «resplendeix mo­ el sentiment del mestre sevillà", que en aques­ sensibilitát plena d'elegància.- Eduard Boc-, quet; Rafael Ferrer ; Josep J ulibert i Enric Bullich, notables i excellents artistes que integren el «Quartet Català», constitueixen un agrupament que es fa remarcable per la sonoritat pastosa i ben treballada i per, I 'homogenei­ tes pàgines palesa posseir ,depurada una tat i l'equilibri regnant entre ells, qualitats evidenciades en la difícil parti­ Milhaud, que digueren, com Ja resta del prògrama, amb una gran vehemència. Recollint una suggerència aliena, els filharmònics tenim la mis­ sió d.encoratjar als nostres músics, que coin els del «'Quartet de Corc1a de Barcelona" _i «Quartet Català", es lliuren, abnegadament i valerosament, a l'estudi de la forma musical que amb el mínim d'elements d'espectacularitat, tura de desvetlla Ia màxima i més íntima emotivitat. Ran d'aquesta sessió' tan plena dinterès, plau-nos acceptar les sions elogioses de dos cornentaristes, lloant un l'encert en. la . - ex pre­ .cornposició .del nostre públic en programa, d'un 'esperit renovellador, que la culturaxíel possibilita la continuïtat. Els altres mots són, de felicitació, a l'OBRERA -«aquesta entitat meritíssima que tant es clesvetlla en pro de -la- bona música i dels nostres artistess-e-, pel bon encert de fer alternar les audicions orquestrals amb les de quartets. Novè concert: 18 març 1934 MERCÉ PI,ANTADA També la ment 8 I PERE V ALLRIBERA rec.ensionadora serà, en aquest concert, parcial­ substituïda per la prosa autoritzada d'un competent crític, el qual, nostra tasca . amb motiu daquest recital de cant, CIACIÓ OBRERA concert a DE escrigué, entre aitres coses: "V ÀSSb­ CONCERTS ha la cantatriu Mercè tingut un nou encert en confiar el seu novè Plantada, la qual, amb la collaboració del un magnífic recital de cançons. El programa pianista Pere Vall ribera, donà d'aquesta sessió 'fou disposat amb un bon gust que mereix el més calurós elogi. Un programa, demés, de gran envergadura,' que posà bé a prova les qualitats de cantant i d 'interpret '�e la nostra eminent artista. La primera part fou dedicada a Schubert, amb una tria de cançons verament exquisièla. La segona part contenia una obra cabda1 de Moussorgsky, La cambra dels infants, que, degut segurament a les gráns dificultats que ofereix, no veiem Encara la darrera part ciel programa oferia un composicions de Wagner, no gaire conegudes cançons i un melodrama inspirats en el "Faust», de gens sovint als programes. interès particular amb les que hi figuraven: tres i altres tres cançons sobre textos de diferents ací la Fins transcripció ; i com que aquesta tasca a tots ha de plau­ poetes». re, no volem silenciar aquelles altres frases, de franc elogi, adreçades a la Goethe (primeres audicions), nostra Entitat per una ploma es que plaia- en ladignitat artística remarcar } això s'es­ amb què de crisi de i hom el _poble és tot l'espectacle quan parla devé, justament, acusat de no protegir ni estimar Ies manifestacions més nobles de 1 'esperit. l s 'assenyala la nostra ASSOCIACIÓ per la categòrica resposta que el seu l'OBRERA manté la gloriós historial dóna a labor eminentment cultural. seva infundada tan acûsació; i se sitúa a l'OBRERA en per a qué ella serveixi d'emmiraJlament, car d'ésser imita­ altre s'esdevindria l'ambient artístic de la nostra ciutat. un da, s'afirma, Per últim, direm que donat l'èxit musical assolit per-Mercè Plantada: i Pere Vallribera, especialment en la interpretació del bellíssim cicle La cambra un pla superior dels infants, s'han concebit projectes a per la realització dels quals, a més ['aportació dels meritíssims artistes esmentats, contem amb la collabo­ ració indispensable de] TIostre- amic J ôaquim Pena, al' qual li pertoca una de bona-part de l'èxit d'aquesta Caioreè COR sessió que a tots tant ens honora. concert: 20 maig 1934 COS SACS DEL DON DE repetició per tal d 'agrair-la com 'cal: a la collaboració artística, enguany afermada, amb 1'"Associació de Cultura Musica]", l'O­ BRERA pot avui registrar, complaguda i enorgullida, l'actuació del "Cor de Cal insistir en la - Cossacsdel Don», com sicals del Curs 1933-34. una de les més reeixides i estimades sessions Magnífica mu­ chorarrus, la que en's fèrria disciplina, dirigeix dernostració d'art donaren els trenta-dos artistes.cantaires que, amb el culte mestre Serge Jaroff, i que constitueixen aquest únic i meravellós conjunt,' que hom no encerta pas -a explicar-se com amb un .nornbre tan recluti de veus, aconsegueixen aquells meravellosos efectes d'una tècnica aquella tan intensa ex­ interpretacions. L'encertada i autoritzada direcció del Mestre J ároff, unida a l'envejable qualitat de les veus individuals-característica proverbial en els cors russos,' espeeialment la cordà de baixos-, ens permeteren 'fruir, admirant-ho: el timbre i fusió quasi instrumental, i aquell viu pressió poètica que imprimeixen i vigorós a, totes colorit i les - 9 de tes veus, si profunda en eis baixos, deilcada en eis falsets deis tenors ; sorprenent en els pianíssims i d'una extraordinària amplitud en els conjunts. Cal oblidar-nos de les boniques, veus dels solistes, d'un estil tan expres­ d'amaneraments. Encara que en el repertori del "Cor de Cossacs del Don» hi figuren també obres polifòniques d'autors d'altres païssos, ultra les més grans concepcions chorals de la música universal, les no siu com mancat i [ I de llur religioses populars país, constitueixen el repertori que més renom els hi ha donat. La nostàlgia característica de les canç0l!s del poble rus; l'emoció fortament impressionànt de les obres de caràcter religiós; les cançons belleses de peces eminentment 'populars; la demostració tan de la dansa genuïnament russa, tot tan mestrívolament in-. característiques viva i vigorosa terpretat, frapà inconfundiblement a la nombrosa concurrència que ja' de bon antuvi es donà compte que fruia d'una veritable i perdurable impressió d'art. Tan fortament s'apoderà aquesta de l'esperit dels nostres consocis, que es donà el cas, verament insòlit en els nostres concerts, d'exterioritzar-se les manifestacions de joia i d'entusiasme als cantaires russos, àdhuc més enllà de la sala de concerts, acompanyant amb a la aplaudiments als artistes fins plaça pública. Sessions extraordinàries CONCERTS Per tal I COMPLEMENTARIS 1 i' propagar la finalitat, cultural de la nostra Entitat, rehabilitar i divulgar certs aspectes de la música, no direm oblidats, però sí injustament i excessivament negligits, durant el curs pas­ sat, l'OBRERA DE CONCERTS ha celebrat dues sessions complementàries, que han estat altres tantes manifestacions artístiques, extraordinàriament reei­ xides. Per a commernorar la Festa del Treball d'enguany, i en concert inau­ gural de l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'A. O. DE C., encara es celebrà una al­ tra sessió extraordinària, que mereixerà, en el seu respectiu lloc, l'extensa recensió que per la seva transcendència social i artística mereix tan memo­ rable esdeveniment musical. Mercès al bon acolliment que en la Comissió de Parcs i Palaus i la de Cultura de l 'Excm. Ajuntament trobaren les nos­ d'expansionar alhora que per a iniciatives, per a aquests tres cional, del de Projeccions i del 'de tres concerts Setè concert: 4 RECITAL D'ORGUE Transcribim: quals pugui posseïnt es " ... donar PEL havem disposat del Palau Na­ Belles Arts. febrer MESTRE 1934 JOAN SuÑÉ SINTES Mancant tot justament a Barcelona les ocasions en les a conèixer al nostre poble la música escrita per a or­ l'Excm. Ajuntament el magnífic instr:ument installat al Pa­ gue, i lau Nacional de Montjuïc, caldria aprofitar tota avinentesa de facilitar al poble l'accès a nostra. I venint aquesta branca de l' Art, lamentablement oblidada a casa petició de l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS a ofe­ rir una oportunitat per tal d''omplir el buit del qual es plany el sotasignant i mereixent l'entitat peticionària tots els encoratjaments per la magnífica tasca ara la d'educació musical que realitza entre els s�us adherits ... 1 I )) 10 /. 1 Havem cregut de justicia reproduir els précédents mots del Mestre Joan Larnote de Grignon, per tant com el seu favorabilíssim informe facilità, en bona part, .l'organitzacio dlaquest recital d'orgue, ofert als nostres socis, r- I tan t un com culte omplir especial a un per un buit de la nostra cultura musical, per a iniciar i, sens dubte, altra particularitat esplendorosa i subjugadora expressivitat. Una S'ha dit que l'organista, per I'extensió.. varietat i pro­ funditat dels coneixements que posseeix i que constitueixen la seva musica­ l'honrós litat, és l'artista que més plenament pot reivindicar per a sí mateix, títol de mestre I l'OBRERA, a més de facilitar la coneixença íntima, sonora el de més cal . com dels més antics instruments musicals encara remarcar. .. '. i emotiva del " magnífic instrument installat de posseir-lo un altre país no -orgue que nostre, fóra una de les belles I t· al Palau Nacional de tan Montjuïc indiferent i distret com el per a mostrar als forasters que ens visi­ artístic més complet possible, del nostre jove coses ten-, pretenia l'exalçament i prestigiós mestre organista, Joan Suñé Sintes. Una demostració de com l'organització d'aquest recital d'orgue-que d'ara en en­ davant caldrà no relegar a l'injust oblit-, n'és testimoni-ultra l'enorme concurrència que hi assistí-, el considerable nombre de felicitacions rebu­ dintre les des, lloant tan interessant com massa negligida sessió musical activitats artístiques de la nostra ciutat. L'extens programa-d'un alt valor la perícia musical-, posà a prova la destacada personalitat de l'organista, i acurada tècnica del qual, junt amb llur sensibilitat artística, en finalitzar el concert foren perllongadament- festejades per l'auditori. Fem constar que fou d'encertada mobilització de la nombrosíssima concurrència que per a la facilitat de assistí al recital (unes 7.000 persones), el Funicular de Montjuïc concedí i les Companyies de Tramvies un important descompte als socis i invitats, Autobusos establiren serveis extraordinaris. Tretzè PRESENTACIÓ concert: DE 6 maig' L'INSTITUT 1934 ORQUESTRAL . - divulgadora que assoliran les nostres aprofitar a tothom Memòria tramesa qui creiem d'aquesta activitats, mitjançant 'la el seu contingut, res millor per a orientar el lector res­ interessar-li pugui creació de l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'A. pecte la finalitat que impulsà la insinuar-li l'abnegada tasca a què tots els a O. DE C. ; res més indicat per molt seus components i, especialment, el seu voluntariós mestre Joan Pich Volent-nos " de l'eficàcia albirador dels Santasusana, es lliuraren durant molt de temps; res més la reproducció resultats obtinguts i de l'acolliment que meresqueren, que d'uns textos. Primer, el del comentari definidor i orientador de la Iaea que sintetitzar la gènesi, desen­ impulsà là creació de l'INSTITUT, text que pretén continuació transcribim: a obra i là nostra que volupament i finalitat de i FUNCIO LA SOCIAL-EDUCATIVA DE L'INSTITUT DE L'ASSOCIACIO OBRERA DE ORQUESTRAL - CONCERTS amarat El concert extraordinari que celebrem avui té un doble objectiu, d'uná mateixa significació idealista. La commemoració, encara que un però xic diada genuinament extemporània per circumstàncies conegudes, d'una 11 :. / ! obrera: ta Festa dei Treball, i ja presentació pública, l'Ingrés en et nostre ja quasi centenari histerial d'audicions, d'una agrupació creada dintre de l'AssOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, amb fins cultural's d'un caire pedagògic sincerament orientat i definit. Fit el pensament per a nat el en ellema: «Cultura per a [ruir la música" i "Música cultura", la fusió daquests dos anhels ens ha. do­ nostres associats el mitja més directe per a dotar-los millorar la nostra cami d'oferir als t d'una educació musical el més extensa i sòlida possible. Innegableníent, l'As,SOcl:ACIÓ OBRERA DE CONCERTS, sentint música, ha assolit un grau d'espiri­ tualitat no tan fàcil en altres ambients, però, si és per nosaltres una -noble i bella aspiració, servir-nos de la música-s-I' Art més i que arriba més i-ntensament en profundament humà, poblc-, per a assolir una cultivar el nostre esperit fent la sensibilitat del superació en aquest aspecte, què millor que música, identificant-nos amb la seva essència i transportant-nos regions I·1 a les seves més intimes i sublims? Recordem que la idea que inspirà la fundació de l'INSTITUT ORQUESTRAL L'AsSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERr.S, fou la d'aplegar el crescut nombre de companys socis, els quals ja sia aspirant al professionalisme o simple­ ment per afició, 'han estudiat o estudiïn música en algun dels seus variats DE mitjans d'expressió, i facilitar-los-hi, com a complement a llur preparació individual, l'organització de cursos de pràctiques que els dong uin la neces­ sària experiència tècnica i- els ajudin a assimilar les múltiples qualitats morals que se'n desprenen. Pet bé que el propòsit és donar a aquesta orientació activa de les tas­ ques de l'INSTITUT ORQUESTRAL, de les quals n'és magnífic punt de partida l'acte d'avui, la màxima amplitud i propulsió, comprenent tots els aspectes de I'ensenyança teòrica i pràctica, des de les classes elementals de solfeig fins al conreu de tota mena d'especialitats musicals, no negligint els estu­ - - dis d'història de la música i tots els que són mació musical més indispens�bles per a una for­ completa.i de moment la que més preocupà pér la seva importància i eficàcia, fou la modalitat: orquestral, i és amb ella que es co­ mençà a donar forma a les nostres iniciatives. D'aqui ve la seva denomina­ ció d'INSTITUT ORQUESTRAL. Durant dos anys i sense interrupció, amb una constància i una voluntat ving-ut realitzant un intens treball d'estudi amb lliçons de conjunt cl 'orquestra, convenientment preparades, i sense altre estímul ni aspiració immediats que el d'assolir un major perfeccionament. 'Sense defa­ lliments, superant l'aparença enutjosa que pogués tenir la freqüent repetició d'algunes lliçons, han arribat a l'acte d'avui que inaugura en la nostra vida social i cultural, un nou cami d'una transcendència ben manifesta. Es trac­ ta, doncs, d'un iniciament d'auto-actuació; millor dit: els socis de l'OBRERA actuant per a ells mateixos, en una == pletòrica .de belles i fructifères que els honora, han esperances. Les activitats de l'INSTITUT ORQUESTRAL durant aquest transcurs de temps, han estat avalades per l'interès demostrat al seu favor pels nostres més eminents músics. Els mestres Pau Casals i Lamote -de Grignon, en' distintes ocasions han assistit a algunes de les sessions d i han 'assaigs, 12 ! l j -I volgut orientar i assessorar les seves tasques tècniques, palesant així la seriositat de l'obra ORQUESTRAL L'INSTITUT amb profitoses ensenyances empresa. primera' vegada abandona, avui per per tal de mostrar el seu am­ ! bient natural d'estudi i. 1 què es cap­ ORQUESTRAL i la seva a escoltar, no simple­ ment una, Orquestra d'aficionats, més o menys bona, sinó una agrupació dedicada exclusivament a l'estudi d'aquesta modalitat musical, en l'actua­ ció de la qual, però, creiem no serà dificil descobrir-hi matisos ,i qualitats d'un valor inapreciable, molt particulars en una orquestra amateur, i dels quals, a voltes, en són mancades les orquestres de professionals. ,I tiva obtinguts, i retornar' treball, després, amb més delit si públicament els resultats cal, a, la seva tasca quo­ tidiana. Es el nostre desig predisposar l'ànim de l'auditori per tal de del concepte just del que significa l'INSTITUT obra. .Voldríem 'que hom es formés la idea de que va tingui Es damunt en els .d'aquesta sòlida base ,que cal bastir-hi una obra'<construc­ espiritual, els fruits de la qual s'ob­ dos aspectes tècnic' i seus tindran d'una manera espléndida, continuada i constant. Si en l'ordre tèc­ nic, 'l'orientació i el desenrutllament del qual correspon a la direcció de l'INSTITUT ORQUESTRAL, els resultats poden ésser d'una importància deci­ siva, en el pla espiritual els benifets que reportarà aquesta obra són d'un valor incalculable. Tals, el foment de l'esperit de collectivitat ; l'exercici de la voluntat i de la piració per a les disciplina; coses el refinament de la nobles i belles, i una sensibilitat; l'estímul i as­ disposició per al goig millor estètic. primer; concert que dóna avui plena consciència del seu però de considerar el seu valor origen i interès com' a .cosa artística. Encoratjem-los i animem-los a què perseverin en les seves tasques d'estudi i treball amb ei millor entusiasme i, seriositat, i tots els que la situació ens ho permeti, cal que collaborem o protegim mo­ ralment i de manera directa o indirecta, aquesta obra de cultura que com una de les seves millors joies patrocina l'AssOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS; obra que constitueix un instrument d'una altá valor educativa i que està destinada a servir de lligam espiritual i de mitjà de proselitisme a favor Disposem-nos, doncs, , a escoltar aquest L'A. O. D,E C., 'i del fi que persegueix, no deixant l'INSTITUT ORQUESTRAL DE de la missió cultural de la nostra de amb ASSOCIACIÓ, entre la gran família obrera Catalunya.» parlar-vos d'aquest conèert que d'una manera nosaltres, ens és ineludible, però, esmentar els noms de les autoritats i' artistes que amb la seva presència honoraren la sessió inaugural. Aprofitem, doncs, aquesta avinentesa per a remerciar pú­ blicament la nostra reconeixença a l 'Honorable President de la Generalitat de' Catalunya,' Lluís Companys; al Conseller' de Cultura, Ventura Gassol; als Mestres Pau Casals, Joan Lamote de Grignon, Ferran Ardèvol, Jaume Pahissa; al musicòleg Joaquim Pena; als coneertistes Elisabeth Coëmans de P. F., Elena Romero, Frederic Alfonso, Margarida Orfila; als crítics -musicals Antoni Marqués, Joan Salvat; Concordi Gelabert, Alfred Romea, Si tan 13 ens creiem rellevats de directa ens afecta a tots Rafael Moragas personalitats gràfica. Fem-nos i Camil Oliveras. que en ' I aquest precís deure i encara moment ens no caldria es posen esmentar a a altres tret de l'estilo- goig la reproducció de. tots aquells .,comentaris crítics que ens ha estat oportú recopilar, per tal que el curiós lec­ tor, mitjançant la lectura g lobal de totes aquestes ressenyes informatives, li sigui més planerament abastat el sentit crític qIJe de 1<1 premsa meresqué la labor artístice-social de la nostra orquestra amateur en la seva inaugural ara un un .1 - r audició: La ASSOCIACIÓ QBRERA DE CONCERTS ha reunido' a su objetivo primero, celebración de conciertos para s'us asociados, un nuevo aspecto de su ac­ « tuación. forma Aquella primera, de organizar y escuchar conciertos, es, en cierta rnanifestación pasiva; el I�TITUT ORQUES,TRAL, què ahora ha fundado, es el aspecto activo de su vida. El INSTITUT ORQUE8-TRAL es unaverdadera orquesta sinfónica, constituída por elementos de la, ASSOCJACIO, por obreros aficionados, que conocen y cultivan instrumentos musicales, yes, además,' una escuela donde estos una manera, elementos se De esta medio y perfeccionan en la :técnica instrumental. la ASS0CIACIÓ OBRERA DE CONCERTS tendrá en \ practican manera propio, de su .seno gran importancia; para ejecutar las obras sinfónicas, y por tanto, para facilitar su audición a los socios dl!' la entidad. El pasado domingo, por la tarde, hizo su presentación en 'el Palacio un ele Proyecciones !a nueva orquesta.. Ejecutó un yrograma compuesto por Haendel; Suite . .: obras Bach: importantes : Minuetto,' de Grieg; En las estepas del de Pee_r Ginu, Central, de Borodin ; Davant la Verge, de Morera, y la obertura de Las Ruinas de Atenas, de Beethoven, La orquesta es muy numerosa y -teea CGn afinación y mucho- ajuste; su maestro, ,el joven Juan Pich Santasusana, la dirige con gran arner y conocimiento, demostrando en la interpretación de las' obras no estaf falto en re, de Asia . de sensibilidad Ji emociónEs, pues,' el INSTITUT ORQUESTRAL, llena de prometedoras espiritualización de las Una ciones, esperanzas en. en conjunte, una obra que se ofrece bien de la cultura musical y de la masas. gran muchedumbre llenaba la bella sala y aplaudió del Palacio de Proyec­ gran calor y entusiasmo la labor de la orquesta ter-min-ar el concierto y después de cada una de las COll y del maestro, al obras del programa. tro . Citaremos como una de las más Morera Davant la Verge. aplaudidas, la bella s�rdana d�l mae�­ JAIME PAHISSA.» (,Œas Noticias».) « L' ASSOCIACIÓ OBRERA: pàtica sessió 14 amb la DE CONCERTS- presentació de la ens seva ha ofert també 'una agrupaëié orquestral, ben 'sim­ que temps I jt ha treballa sota la direcció del \ jove d'aquesta orquestra, constitució mestre Joan Pich i S�ntasusana. La formada per socis de la nostra admirable un encert que mereix �els més sincers elogis. L'obra educativa que l' ASSÓCIACIÓ OBRERA realitza amb una eficàcia ja ben provada, assoleix així una major profunditat i s'orienta amb una ambició nobilíssima que hem entitat, és com un exemple magnífic. Amb I'execució del programa d'aquest primer concert, en el qual figuraven obres de Haendel i de Bach-la Suite en re menor+-, de Grieg, Borodin, Morera i Beethoven, l'INSTITUT ORQUES­ TRAL DE L!A. O. palesà 'una preparació conscienciosa i una capacitat que segurament el mestre Pich Santasusana sabrà fer fructificar esplèndida­ ment. Hem de fer, doncs, els millors auguris a la novella orquestra i ens hem de felicitar de l'adquisició que ella significa per a la nostra ciutat. d'oferir E". S.» ("La Publicitat».) "Con laudable dado propósito, la ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS ·ha fun­ orquesta cuya dirección ha confiado al joven músico Juan Pich una Santasusana. La de la presentación de dicha orquesta, que está formada por entusiastas música, tuvo efecto en el Palacio de Proyecciones de Montjuic, el domingo por la tarde. obras Interpretaron de Haendel, Bach, Grieg, Borodin, Motera y Beethoven. Aunque no es definitiva la labor actual de esta orquesta, ya que es ésta primera actuación, demostraron, sin embargo, sus cornponentes un en­ tusiasmo que con el estudio profundo y la práctica constante han de lle­ varla sin duda a la deseada 'perfección, y los elementos que pueden ayudar a ello verán una mayor tranquilidad de gesto por parte del maestro, es de­ cir, menos sequedad y nerviosismo y más cohesión entreIos diferentes' pla­ nos sonoros en relación- con las partes de importancia melódica. Las cualidades del maestro Pich, que. demostró poseerlas, y el entusias­ su - mo, que como hemos indicado, evidenciaron los componentes de pretes y en ("DiMio ";" En especial de una ORQUESTRAL DE esta nueva resultados. magníficos con grandes aplausos orquesta, hacen prever El auditorio premió la del maestro Juar: la labor de todos los intér­ Pich. - A. M.» Barcelonev.ï presentació de l'INSTITUT Joan. Pich Santasusana]. escollides de en aquest concert comprenia obres ben en re Gynt, primera menor), Grieg (Peer (Suite sessions d'aquestes L'A. O El programa executat Haendel, J. S. Bach .. suite), Borodin, .Morera DE i C. s'esdevingué (sota la la direcció de Beethoven, El nombrós auditori que les escoltà Projeccions de Montjuïc, reconegué .els mèrits de llur execució amb i. festejà llargs aplaudiments el director i els voluntariosos instrumen­ tistes que amb admirable perseverança secunden la noble tasca del: mestre al Palau de . . Pich.,� ("RevÚta . , Musical Catalana».) lb : "En la ASSOCIACIÓ OBRERA DE Al frente de éste veréis a un TRAL. Cuenta tan sólo veintidós años la pujanza que necesita Ahora, y para TRAL en el Palacio de de la Fiesta del I Co,NCERTS se creó un INSTITUT. ORQUES­ joven maestro: Juan Pich Santasusana. entusiastamente da al INSTITUT ORQUESllevar Proyecciones a de término feliz su obra. , Montjuich y en conmemoración se ha 'presentado ante f , Trabajo, \ el INSTITUT ORQUESTRAL numeroso auditorio. Su primer acierto estuvo en ofrece} amplio y variado programa. El mérito del maestro Juan Pich Santasusana estuvo reflejado en el triunfo de los interpretadores, casi todos ellos obreros y profesionales del instrumentismo. Así es que entre los primeros violines figuran Ricardo Abelló, Antonia Pich, .Clara Tintoré, María Teresa Choimet, Manuel Ca­ seny, José Font, Enrique Sala, josé Tomás, Antonio Barbany. Jaime Vi­ cens, José Marquet, Antonio Grau, Francisco Bosch, Antonio' Carbonell yVentura Farras, Entre las violas, se halla Oscar Almer y en los segundos violines, Jorge Veciana, Agustín Falguera, Juan Ròsell, Agustín Ruiz, Gre­ gorio Salcedo, Francisco Villanueva, Joaquín Sabaté, Anastasio Rocha, Juan B. Ferrer, Casimiro Travesset, José Fort, Antonio Saludas, Jaime Ciu­ r I ,I I - ret, Francisco Casulleras, José Casadesús, Ramón Avellaneda y José Bar­ dieri; así corno Leandro Maciá, Santiago Simó, Juan Palet, Jorge Perarnau, José María León y Domingo Porta, en la cuerda de los 'violonchelos. 4n­ tonio Puig y Juan Illa figuran entre los contrabajos. Luciano Elisabet está en el atril de los flautistas, así como Esteban Ramón y Juan Martínez, en el de oboes, Gaspar León y Alberto Salvany en los de los clarinetistas y Jaime Rius desempeña el fagot. i I Agreguemos los nombres del trombonista José Coll, el de Juan Vall­ Juan Bayó, que desempeñan la parte de trompetas, y José Ta­ llada,el de la tuba, así como los timbales han sido confiados a José Llorens. No vayamos a, olvidar, dado que sería injusto, el consignar que diversos profesores pertenecientes a la famosa «Orquestra Pau Casals», así corno a la benemérita Banda .Municipal, colaboraron en 'este concierto desintere­ sadamente, evidenciando su simpatía' por la ASSOCIACIÓ ,OBRERA DE CON­ CERTS. Consten, pues, los ,nombres -de los, profesores Alfonso Masheras, Conrado Giral, Ventura Casalins, Juan Gratacós, Conrado Bas, Francisco Higueras, Pedro' Cantarell, Narciso Carbonell, Angel Manén, Ramón Bo­ nell, Francisco Aznar, Jerónimo Méndez, Carlos Jaime, José Creus, Amadeo Mestres, Alfonso Clusa y Miguel Armengol. El Minué del Concierto en re, de Handel; la Suite en re menor, de Bach; Peer Gynt, de Griég; En las estepas del Asia Central, de Borôdine ; la sardana Douant la Verge, de 'Morera, y la obertura de Beethoven de Las ruinas de Atenas, fueron interpretadas dentro de una seria y' escru­ 'pulosa tendencia a manifestar la buena música. Aplaudí al maestro Juan Pich Santasusana y a Su entusiasta y disciplinado conjunto del INSTI­ rllT ORQUESTRAL, po_rque evidenciaron que se solidarizaban en una aspira­ ción común, la de propagar y difundir el arte, llevando como norma la honesta y cultura. No puede, no debe haber indiferencia .ante esta primera actuación del ORQUESTRAL dimanado de la ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, puesto que los propulsadores podrán siempre decir: "Lo imposible se ha INSTiTUT - f1 t � � I I ,. 16 J viene hecho», Que ,den encubrir 1 . a ser indestructible nueva lección para los que preten­ esterilidad irremediable con un' frívolo escepticismo que cretinamente considera de buen tono. Nuestros votos acompañen a los in­ térpretes del INSTITUT ORQUE.STRAL que fué aclamado en esta conmemoración de la Fiesta del Trabajo. \ su RAFAEL ("el Dia MORAGAS.)) Gráiicow.¡ «En el magnífico salón del Palacio de Proyécciones, presentación el INSTITUT ORQUESTRAL, que dirige el dió su maestro Santasusana. Estaba dedicada la sesión acudió a conmemorar 3luditorio. Forman el INSTITUT ORQUESTRAL sionales, que han llegado a alcanzar • la, Fiesta del Trabajo y numeroso I ' en ella " socios de la OBRERA y algunos profe- recomendable conjunto. Interpretaron Minuet, Haendel; Suite en re mimar, Bach; Peer Gynt, Grieg ;. En las estepas del Asia central, Borodine; Dtnuint la Verge, Morera, y Las ruinas de Atenas, Beethoven. El. conjunto, bien disciplinado y en perfecta cohesión de matiz, obtuvo un muy ' '. concierto de Juan Pich recomendables cutantes y Nuestros siendo abundantemente interpretaciones, maestro 'director " su parabienes 'a todos ' aplaudidos los eje­ Juan Pich. . . . ALARD.)) . ("El Diluvio)).) 1 "¿ Recuerdan mis lectores una crónica de donde les hablaba de la ASSOCIACIÓ OBRERA Barcelona, desde artista que algunos años DE atrás, por' impulso llama Pablo Casals? Referí del corriente año, CONCERTS establecida' en principios generoso de aquel gran ocasión que entre los proyectos de próxima realización a cargo de fan prestigiosa entidad figu­ raba la presentación de una .Orquesta constituída 'por elementos no profe­ sionales. Llegado el proyecto a la cima, recientemente se presentó ante el público catalán•. por primera vez, el INS'FITUT ORQUESTRAL DE'L'ASSOCIACIÓ I 'OBRERA DE CONCERTS, que así se denomina esta entidad sinfónica.' Es su director el maestro Juan Pich Santasusana, el debut tuvo y por marco el Palacio de Proyeccionès de la ciudad que se llamaba condal anti­ rJ r ¡ \ ,. , guamente. I de se El programa incluyó la suite Peer Bach, Borodin, un Gyn; esa en Minuèto de Handel, la Suite en re dé Grieg ..... En las estepas del 'Asia Central de una sardana de Enrique Morera -y la obertùra de Las ruinas de Atenas de Beethoven. Considérese que la interpretàción de to­ das' esas obras corrió a cargo de obreros; que no se trataba .de profesiona­ menor 1 J ¡ I " . r ( \ les, sino de aficionados, se en que -,' y, por último, que éstos han las horas libres al cultivo de esas distracciones otras expansiones, .. preferido entregar, espirituales, mejor tan abundantes' en la metrópoli catalana. A la vis­ todo ello resalta el mérito ide la labor emprendida. Y si, po'r añadi­ dura, el éxito que podríamos denominar sentimental se ve fortificado por el éxito puramente artístico, como as! sucedió según mis informes, se irrr­ a .ta de pone una referència, pará que sirva de ejemplo y de estimulo en esta me- 17 hablan de lo que hay que hacer; .donde los «mejores» sino que más bien deshacen, y donde+sería de de­ seta donde tantos hacen' no ·precisamente, que la afición musical tuviese .rnayor impulso entre las clases humil­ des. Añadiremos tan sólo que a la fiesta inaugural de ese INSTITUT asistie­ sear ron el presidente de la Generalidad, señor Companys, y los maestros Casals la «Orquestra Pau y Lamote de Grignon, directores, respectivamente, de Casals» y de Ja Banda Municipal barcelonesa, realzando con su preseircia ln importanciade aquel acto. prometedor en grado. sumo. JOSÉ �UBIRÁ.» . (<<El Socialiste+.¡ «La ASSOCIACIÓ .oBRERA :QE . CONCERTS sacaba de la intimidad de su am­ trabajo. al INSTITUT ORQUESTRAL, "por .ella creado; y le .presentaba públicamente en el Palacio. de Proyecciones, de Montjuîch. Esta agrupación sinfónica, formada por entusiastas sûciûs de la OBRERA, con la agregación de algunos elementos profesionales, hizo. honor a .su rnaes­ tro., el joven másico ] uan Pich Santasusana, que, merced a' una labor tan, sabia corno eficaz, ha conseguido, dotar a Barcelona de otra orquesta de las que pueden esperarse jugosos frutos En la ejecución de obras de Handel,' Bach, Grieg, Borodin, Morera y Beethoven, el INSTITUT ORQUESTRAL se condujo con una, disciplina. y una corrección admirables, por lo que el público se sintió arrastrado á. Ja ova­ ción frenética y espontánea a los instrumentistas y a Juan Pich Santasubiente de estudio. y . . director. El presidente de la Generalidad, señor Companys, Cultura, señor Gassol, honraron con, su pres.encia este I �. ' su sana, . y el consejero concierto:» de -, . ' (<<La Vanguardia».) -; «Bajo la dirección del .... inteligenteymaestro Juan Pich orquesta que ha .fundado la ASSOCIACIÓ. OBRERA el nombre de INSTITUT ORQUESTRAU y con' elementos en nueva fesionales, ,s�e ,ha presentado Obtuvo. la' nueva ante orquesta, en el público. Santàsùsana, CONCÉRTS, DE su mayoría no ' la con pro- . el Palacio. de Proyecciones donde se cele­ bró el concierto, una excelente acogida. La .Iabor excelente en .fusión y en sonoridad que consiguió dió motivo a' esperar muy sazonados. frutos de la . novel agrupación orquestal, 'Interpretó obras de Haendel, Bach, Grieg, Borodin, Morera ven, siencjo en todas muy justamente festejada pûr el público.» . . (<<El . Noticiero ( ,:.. Universal».) «En el Palacio. de y Beetho­ la orquesta de de' INSTITUT ORQUESTRAL ha.organi­ bajo. zado 'la ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, confiando sú dirección a¡ joven y' aventajado maestro Juan Pich Santasusana, Del prQgramà en el que figuraban obras de Bach, Haendel,' Beethoven, Borodin y Morera,' destacó de modo admirable el Peer Gynt, de Grieg, .dicho p.òr la -orquesta con gran perfección e intuición de ,verdaderûs profe" amateurs que . 18 Proyecciones, de Montjuich, presentóse el modesto nombre '._ .' It sionales, por 10 que el público, que llenaba por completo 'el amplio salón, prodigó grandes aplausos a maestro 'j ejecutantes, a los cuales unimos los nuestros, de .un modo especial para su director el maestro Pich Santasu­ sana, por el ímprobo trabajo artístico que representa la preparación de dicho conjunto.» _ . . ' ie Goceta Musical».) "Diumenge el concert juïc, del 1, a la tarda, tingué lloc al Palau INSTI1;UT ORQUESTRAL quedirigeix el seu Projeccions de Mont­ per a presentació jove mestre Joan Pich i San­ extraordinari de PASSOCIACIÓ de OBRERA, tasusana. _ L'acte, tants, que .fou un triomf complet pel mestre Pich i pels honorat per la presència del President de la vegé es seus execu­ Generalitat, Gassol, que junt Companys i pel conseller de Cultura, senyor destacades .personalitats restà a la Sala fins acabar l'audició esmentada. El senyor Companys que fou' rebut 'amb una gran ovació .en aparèixer a la lletja prësidencial, fou cornplimentat pels 'mestres Pau- Casals i J. Larnote de Grignon, que també=assistiren a la festa, i fou acomiadat en finalitzar .l'acte amb aplaudiments perllongats per la nombrosa concurrència que omplia la sala. Del concert i la seva interpretació, en parlarem en, una propera edició senyor Lluís amb altres . , amb Ia detenció que seguit pels un públic-imponent es executants ens cal destacar avui el gran' èxit acon­ foren ovacionats durant tota la'tarda per .rnereix .si bé els que quals emplenava completament el vast local. C. O.)) * * * "Ùn .gran esdeveniment constituí là �presentació al Palau de Projec­ cions de l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L'AssOCIACIÓ OBRERA DK' CONCERTS, iniciativa del gran Pau 'Casals (*) ha estat creat i curosament treballat l'intelligent mestrè Joan Pich Santasusana. L'Orquestra, constituída per elements no professionals, produeix la sensació que ens trobem davant una'massa orquestral çl'elements aciençats, 'encertadament conduïts i pos­ seïdors d'un gran esperit de disciplina, fill dun amor profund a l'art al quál dediquen tot el gran esforç que els ha portats a l'èxit victoriós i me­ que a per, rescudament entusiasta. Començat al conegut es /' lliurà en el programa amb �l delicat Minuet de Haendel, pertanyent en re de l'autor de El Messies, l'INSTITUT ORQUESTRAL cos i ànima a la Suite en re mener de 'J. S. Bach, obra en ta Concert qual els joves instrumentistes penetraren plenament, sota el guiatge encer­ tadíssim del mestre Pich Santasusana, La "suite» Peer Gynt, de Grieg, palesà a lá segona part la gran cohesió i unitat d'aquest magnífic conjunt orquestral; eltemps final Dansa del Rei de les Muntanyes aconseguí efec­ tes magistrals. No és gens desproveïda de dificultats i constitueix sempre un perillós compromís per als seus executants l'obra de Borodin En les Es­ tepes 'de l' A§sia Central. Els perills,' però, foren' salvats pel mestre Pich - � (*) L'INSTITUT ORQUESTRAL DE L' A. O. DE C. és una instituci6 concebuda pels companys dirigents. 19 Santasusana, que aconseguí dels seus joves executants d'aquesta obra més perfectes i acabades. Després mestre Morera Davant la Verge, que fou rebuda amb cions una de les audi­ de la sardana del un èxit delirant, .Beethoven marcà ambI'obertura de LeS Ruïnes d' Atenes, el final apoteòsic d'aquest concert en interès i en qualitat véritablement excepcional. No es pot descriure la imponent manifestació d'entusiasme amb què fou premiada la tasca magnífica d'aquest jove i formidable director que s'ha imposat l'àrdua empresa de fer triomfar aquesta novella institució, jove i estudiosa que servirà de mirall a més de quatre agrupacions de caire professional, Al triomf incontestable consolidat per les ovacions compactes .de tantes mils ànimes hi veiérem destacar l'entusiasme, palesat a peu dret, de les nostres primeres autoritats polítiques, com també de les nostres màximes autoritats-rnusicals. Així, el mestre. j oan Pich Santasusana i l'INSTITUT ORQUESTRAL DE L' ASSOCIACIó' OBRERA DE CONCERTS, veieren ajuntar .les mans, confoses amb l'ovació popular, del nostre honorable President de Catalunya, .senyor Lluís Companys, del Conseller-de Cultura de la Genera-' litat, i també d'altres destacades autoritats, .enselp-s que dels mestres Lamote de Grignon i 'Pau Casals, la presència dels q�als. a Tacte avalorà 1;;1. qualitat artística d'aquesta presentació memorable, de la l'OBRERA . . enorgullir-se'n pot qual i él seu director senyor Pich 'f cI. , ... vanagloriar-se'n. Vagi també una coral felicitació al primer violi ï President de l'INS­ TITUT ORQB'ESTRAL senyor Ricard Abelló, que en-Ta preparació d'aquesta gran manifestació musical no ha reposat ni triomf definitiu del tot realitzat. un moment fins a veure el CAMIL OLIVERAS.» ("La Humanitat».) La solemnidad constituyóla la presentación del INS.TITUT propio establecimiento (de la misma OBR¡;;RA). Es un con­ glomerado mixto de aficionados, de futuros profesionales y de profesiona­ les ya maduros. Los dirige el joven violoncellista Pich Santasusana, con ardor juvenil y cuidados amorosos,.· fueron aplaudidísimos, en obras de Haendel, Bach, Grieg,' Mojera, " ... tercera ORQUESTRAL; del .Ò: Borodin y Beethoven. " DINO.» ("Ritmo)�.) , "L'AsSOCIACIÓ at' caliu Casals-, tingué nascuda ORQUESTRAL. ben palesa OBRERA DE CONCERTS, aquesta institució meritíssima de l'art d'un' gran artista i d'una gran orquestra-Pau un dia la -idea, certament feliç, de fundar un INSTITUT De la bona acollida dispensada a la iniciativa, n'és una prova la nombrosa orquestra que s'ha format, composta de membres de l'esmentada associació ; orquestra que el dia 6 d'aquest mes ens féu assaborir, ál Palau de sembrada. Fins al moment del Projeccions, les primícies, el fruit de la bona llavor I Concert, l'INSTITUT ORQUESTRAL mai no havia estat cap transcendència artística, que no fos pels qui Intimarnent el coneixien i sabien apreciar el lloable esforç d'una joventut filharmònica. 'Del, dia en .6 20 <. \. r , endavant, I¡INSTITUT ha començat . que el la seva actuació pública. Podríem dir és altre que el de la formiga previsora. Durant l'hivern, i més assaigs. Treball dur-d'unificació, primer; de perfecciona­ seu assaigs paper no ment, després-; treball ignorat-pesat, potser-. Només una gran voca­ una gran estimació a l'obra començada podien fer el miracle del triomf. I el triomf ha/vingut. Triomf merescut ; triomf que ha obert les portes de l'èxit a un estol d'amants de la música, a un estol d'altruistes a qui l'afec­ ció ha portat més enllà dels seients des d'on s'escolta la música: l'escenari, ció i sense amor altra recompens� que l' Art. aplaudiments uns ni altre mòbil.que l'autèntic a Joan Piçh-el qual ha sembrat la ORQUESTRAL ens delectà amb un Con­ cert magnífic, el repertori del qual, compost de peces' exquisides i alguna d'elles ben difícil-e-Peer Gynt, de Grieg- fou executat, de vegades; amb un excellent gust musical i, sempre, amb discreció sobrada, la qual cosa féu merèixer els elogis d'fin públic conscient del seu paper fiscalitzador. '«Ràdio.:Barce10l1an s'encarregà de transmetre arreu de. Catalunya el Concert, que en conjunt, donà una perfecta idea del que és· la nostrajovenSota la direcció intelligent del mestre llavor i l'ha vista créixer-c-lIxsrrrtrr en un dels mil ,caires en què es manifesta. Obra lloable là de l' ASSOCIACIÓ QBRERA per 1 'esforç que suposa i la cura amb què s'ha emprès el guiatge de l'INSTITUT ;- obra pacient, digna de lloan- tut . . ça, la del mestre 'Pich, qui, amb el seu esforç, ha sabut encaminar satisfac­ tòriament el treball collectiu ; obra meritòria i alliçonadora, en fi,-la de que ha lliurat amb I'orquestra, èxit la primera Uns i' altres :" '," gratitud associació, que hom deu a mestre i tots' els escomesa en la ." l'ideal. qui lluita per orquestra, s'han fet creditors de la lluiten en pro de la Cultura d'un JAUME poble. VICENS CARRIÓ.n ( «. Clarisme-;'.). CO�CElá iNTIM D'HOMENATGE AL MESTRE PAU CASALS Calia que l'INSTITUT O.R.QUESTRAL DE L'A O. DE C. trobés una oportu­ permetés tributar un modest per bé que entusiasta acte d'ho­ al Pau Casals, tota vegada que, com més endavant es dirà, Mestre menatge -. nitat que li no li fou e , perrnés d'intervenir, modestament, en el concert celebrat al Palau banda, el Consell Directiu es creia obligat, en nom de l'ASSOCIACIÓ OBRERA'DE CONCERTS, a premiar la tasca voluntariosa i abnegada que tan' inlassablement s'imposaren tots els artística que totcompanys de l'INSTITUT, per tal d'excdlir en la' comesa hom esguardava -com un bell i afalagador somni, que mercès a ells, esde­ vingué, però.. realitat viscuda, i d'una faisó tan admirable com memorable. -Ambdós' objectius s'acompliren la tarda del dia 22 -de juliol, no pas tal com els anhels del Consell Directiu desitjava. A desgrat de revestir expro­ fessament d'un caràcter íntim aquesta sessió d'homenatge al Mestre Pau Casals, i per tal de possibilitar l'assistència als 'socis interessats de concor­ re-hi; la Junta Directiva realitzà, prèviament, les oportunes diligències. A part certes dificultats d'()rganització i �ndevinant els propòsits del mes- -Nacional en honor de Pau Casals .. D'altra 21 , , . '. Casals-molt naturals i comprensibles si d'associats que probablement haurien tre devia celebrar-se l'audició, ben a hagué de desistir del primitiu es té en compte el contingent acompanyat .1'INSTITUT, i el lloc on contracor i amb recança, el Consell Direc­ tiu propòsit. Per tant, la tarda de l'esmentat social, partia diumenge,' del davant del nostre Estat­ d'autocars, traslladant l'INSTITUT ORQUES­ TRAL a Ja residència del Mestre Pau Casals,' situada a la Platja de Sant Salvador. En passar' pel Vendrell, els expedicionaris es deturaren uns mo­ rnents per a visitar la casa on nasqué Pau Casals; l'església parroquial on el mestre inicià la seva gloriosa carrera musical i el carrer, que porta el nom illustre del gran violoncellista. Una vegada situada convenientment l'orquestra en mig 'dels magnífics jardins de la finca, començà el ooncert Sota la direcció de Joan Pich; l'INSTITUT ORQUÈSTRAL desgranà amb encert i perfecció, obres de Bach (Suite- ea re), Mozart (Andan�e dè la Cassation número 1), i Haydn (Simfonia, en sol menor, núm. 13). En mig del con­ cert, ocupant 'el merescut lloc dihonor, féu la. seva presentació el QUARTET DE CORDA_DE L'INSTITUT ORQUESTRAL, constituït recentmeht amb motiu de la donació de l'instrumental .pel senyor Joan Sonntag.' L'integren els com­ panys Ricard Abelló (violl), Antònia Pich [violi}, Alfons Masheras (viola) i Leandre Macià (violoncel). L'actuació d'aquest jovençà agrupament de ge una caravana , cambra amateur, esdevingué .una revelació �rtística que cridà .' fortament l'atenció, per tant com la seva meravellosa tasca parlava eloqüentment d'un esforç reeixidíssim de voluntat, d'abnegació, d'entusiasme, d'amor, àdhuc dé vera intuició musical. Tanta fou I'homogeneitat del. conjunt i I'expres­ sivitat donada a les joganeres pàgines d'un quartet artístic del que ja ens permetem anomenar el nostre Joan Sonntag, haydinià. gra� L'altruisme amic, el senyor mereixia pas menys. Els nostres companys del Quarté!: trobaren la 'manera' més- bella i emocionant de palesar al susdit Mecenes, com serà sempre estimada i honorada laseva valuosa donació, Tot i' come­ tent una no indiscreció, confesem als companys 'qgartetistes com plagué al do­ reservada als seus un dia acariciats i estimats nant l'enlairada destinació instruments, avui al servei de esperits selectes 1 cultes, esclaus amoroses la música d'unes més pura i mans i enamorades de J'art musical. encaraque en possessió d'uns mica inhàbils, una ' : . L'anunci d'aquest 'concert íntim d'ofrena i homenatge al Mestre Pau Casals, desvetllà una gran i molt simpàtica curiositat, si tenim .en rcompte la nòrnbrosa i distingida concurrència q].le s'aplegà i es distribuí per' tots els 'bells indrets del jardí. Entre altres personalitats i artistes, assistiren, honorant l'audició, Ventura Gassol; l'Alcalde del Vendrell, " , , acompanyat d'una representació del Consistori; la violoncellista russa Raya Garbusova; l'escriptora Margarida Nelken; la nostra cantatriu 'Conxita Badia; un re: dactor del periòdic madrileny, «Lùz», etc. De la suggestió dè la festa, desenrotllada en uri ambient altament poè-, tic, tant com de I'exemplaríssim espectacle sôcial que hom copsava ésguar­ dant els fruits artístics dels nostres conjunts amateurs, integrats exclusiva­ ment per obrers, en donarà, bella i emotiva relació,' més que no pas la nos­ tra dialèctica 'eixuta i mancada d''imatgeria, les impressions d'uña poetissa -que restà colpida pel singular espectacle ." ' - ' 22 , , " í L� ploma àgil i aguda de Margarida Nelken, en unes ratlles rublertes fantasia, i amarades d'amor i xope.s d'emoció incontinguda, ho vessà tot titulat: un "escrit aparegut en les pàgines' de' "La Humanitat", de ' en LA TARDA INOBLIDABLE jardí, .que té al mig un limpid rectangle d'aigua reflectint un for­ de .dona, està tancat, vers Llevant, per una galeria darrera els vi­ dres de la qual s'alcen i baixen l'anyil i l'escuma de la' mar, de la qual han sorgit Venus Anadiomena, la vela llatina i els ritmes proporcionats a escala El mós nu humana. La porta del reixat que dóna a la mar està oberta de bat -arnb els per à deixar el pas franc als a bat i llurs .amics, testa romàn­ qui vulguin, propietaris compartir el regal exquisit d'aquesta tarda diumengera. En cadires rústi­ ques, en peu, en grups formats a l'atzar o per la inclinació, dones joves de daurats braços, minyons de pit robust en l'escotada samarreta, nois iguals als que un día -dansaren-e-amb el mateix perfil, amb' els mateixos gestos-e­ en les metopes partenaiques Algun vestit femení de particular elegancia ... ... Una velleta amb mocador Un mono de mecànic ÇlI cap i acció..!._de Ventura Gàssol, ... .... La La dolça expressió' maternal dels esposa.:. L'expressió perduda en somnis llunyans de El ca­ Conxita Badia, la 'qual té un .àngel pei a ella sola dintre la gorja parronet d'inversemblant color d'or i rosa de Raya Garbusova, meditant el feliç retorn al vaixell proa' a i'esdevenidor que és la seva pàtria La tarda"assoleix aquest minut precís de la troballa del dia amb la nit. Damunt l'anyil més intens de la mar, un núvol estén el nacre d'una conxa gegantina. U na Venus, dreta en la 'balustrada de la terrassa superior,. des­ afirrnació dogmàtica. Sonen els primers taca la seva bellesa eterna com un� Hi ha una sensació, feridora com de l'Andante de la Cassation. compassos moltes una punxada, de moment perfecte, de hora que ha dé fer perdonar tica-poema ulls verds de la .. seva ... ... - . ." hores.,' ',' . - . Es el concert Intim ofert 'al mestre Casals, en la-seva casa de Sant Sal­ vador, ·per l'INSTITUT ORQUESTRAL ·DE L'ASSOCIACIÓ 'OBRERA DE CONCERTS. Anys enrera el músic 'excels ofrenà ah treballadors 'catalans el regal d'a­ quest' art seu.. que els poderosos d'aquest món no troben dé vegades prou al or .per a pagar; avui, els treballadors li retornen el regal, obsequiant-lo, torn, amb el que de més a prop ha d'arribar al cor del mestre: música, purls simes dels genis més purs de la Música, interpretades per obrers Escola del Treball, beòciament perse­ que saben necessitar-les. D'aquella la de Dictadura,' sorgí, entre. altres nuclis décidits a no. esperons seu obres , guida pels deixar' corsecar la cultura racial sota J'ombra de l'arbre centralista, aquest nucÚ que avui, sot"a la batuta arravatadorament entusiasta del jove mestre Pich Santasusana, es recrea i ens recrea amb pàgines de Bach, de Haydn, obrers, tots roben al-descans nocturn les hores dels taller. permet de dia I'obligació de guanyar-se el pa al assaigs, què' en llur illusió d'art, hauran doblidar-la demà, embadalides Aquestes noies, con­ dilluns, én matinejar per anar .al treball; aquest minyó, que abraça el les de la .creació I 'ún místic davant fervor d amb el 'altar, abraça trabaix ebenista elevat a Zúthier seves pròpies mans, l'instrument que ell mateix, de Mozart. Són tots no _ 23 , per devoció mateix l'art, sabé fer-se, igual a -, que aquells primitius que posaven el moldre els colors i en pintar els rostres de llurs verges. El mestre Casals s'ha emocionat, i el seu goig és el millor premi. Tots troben, per .a felicitar els músics, les paraules ·d'enhorabona. Tots, excepte nosaltres. Les que ens pugen. als llavis descomposarien I'eurltrnia del mo­ ment. j Com és de dur el destí actual que no ens permet d"assaborir cap dolcesa només que' amb un de amor en regust 'remordiment, com êl, carreter que empeny el carro en emprendre la pujada, i sap que no té dret a descansar, ni àdhuc per agafar ale fins que es trobi a dalt! j Ai, treballadors que amb tanta devoció toqueu Bach, com ell sens dubte demanaria ésser interpretat, abans amb la perfecció de l'esperit que amb la dels dits, quin bé tan gran i quina dolor tan gran �ens haveu proporcionat r Perquè la civilització és això, indubtablement: que vosaltres conegueu Bach, i Haydn, i Mozart, i que us siguin necessaris. Però nosaltres venim de terres de civilització mor­ ta en que Bach s'interpreta per a persones que ho paguen i que mai no ni senti-r-Io ni necessitar-lo en la veritat de la seva podran ànima; i en què els vostres g'ermans no poden' encara saber d'altres necessitats que de de­ fensar-se, durament, diumenges, contra sinó al pa i a la _ eis qui els neguen el dret, no' ja a .I'art dels dignitat de cada dia. Si algú, en aquest instant, nostre desig, preguntés -quin .respondrlern : que a la resta d'Es­ panya, com a Catalunya" els obrers puguin necessitar música de Bach. Ah! No te'n riguis, no, lector que no vas al taller. Fa a penes cent cin­ quanta' anys aquests, Quartets no sortien de la cambra de sedes i daurats del gran senyor que comprava l'obra, els seus intèrprets i el seu autor. I avui, ja ho veus, ad a Catalunya, terra civilitzada, sonen en un jardí, obert de bat a bat, i els executen obrers en a un és el ens . homenatge mestre, la qual sobrepassa la de tots els grans. I Raya Garbusova, e� 'tor­ nar a la seva pàtria, va a tocar per als treballadors, perquè allà els millors concerts del món, i les millors representacions teatrals del món, es donen per a gaudi dels que produeixen. 'però que sap Castella, que sap la resta glòria del d'Espanya no del cor de Catalunya, si els que allà es .creuen amb dret a cridar s'adonen ni dels batecs que tenen més a prop? A la cambra-estudi- del mestre Casals, davant l'única reproducció de la efigie de Beethoven, evoquem l'agonia de Carriere, aconsolada pel­ violoncel de qui sap ésser el més gloriós concertista del món i un dels ho­ mes que reconcilien amb la Humanitat àdhuc els més desesperats d'ella. "Era un gegant--ens diu de Carrière-s-. Quan el sofriment no li permetia seguir serenament la música, agafava el seu Mareo Aurelio que tenia des­ sota el coixí, i llegia alguna sentència sobre el dolor». Però ara no es tracta de morir tranquils, sinó de viure exigint, per a tots, tot el que Ja vida pot donarv I no podem començar per Ia serenitat, ni tan sols per Ja que ir­ radia de vós mestre Casa1s! vera Més les tard, pàgines seguit: 24 ha sorprés Iatroballa d'un altre treball, inserit en periòdic "Luz», i que pel seu interès també reproduïm tot encara ens del � · FRENTE AL UNA FIESTA Íos jardines En Casals, MAYOR ARTE DE espléndida villa que frente a la playa ha hecho edificar el admirable violoncelista se dòrningo hemos asistido el de árte pum y LATINO rusiñolescos de la mediterránea de San Salvador Pablo MAR , nobilísimo. El INSTITUT pasado a ORQUESTRAL una DE fiesta democrática L' ASSOCIACIÓ OBRE­ artístico formado por artesanos y. trabajadores que devoción sincera hacia el arte selecto alterna con conciertos de mú­ sica de cámarala labor cotidiana de sus oficios-, ha querido sumarse al ho­ RA DE en su Coxcsars-c-grupo que recientemente ha menaje rendido Cataluña entera al lista. Este insigne violonce­ homenaje-en el cual los artistas obreros de la agrupación fun-_ dieron por igual la admiración hacia el ilustre coterráneo con la gratitud a quien es generoso patrocinador suyo-, ha consistido en ofrecerle un con­ cierto íntimo en la propia residencia del maestro. Es a este concierto-e1a­ borado sobre la base de trozos elegidos de Bach, Haydn y Mozart-al que hemos asistido sin previa invitación: por un azar de veraneante que acierta a pasar juato a la puerta de la finca de un gran artista, abierta en ese día a todo el mundo. Ha sido un espectáculo democrático, singular y gratísimo por muchos conceptos. Por la perfecta ejecución de las obras interpretadas. Por el estí­ mulo oficial prestado al Pública, de Instrucción propietario, residencia nia, a tura y a acto con la personal presencia señor Gassol. Por la generosa que, sin la menor excepción, ha todos; a sus amistades dilectas, consejero catalán gentileza del artista franqueado a la entrada en su íos veraneantes de la colo­ las gentes del pueblo. Y, sobre todo, por el mirífico ejemplo de cul­ sensibilidad artística dado en esa tarde por este mismo pueblo que, instintivamente refinado, ha penetrado mismo de del respeto que si horas tres No entrase escuchando registraríamos en con un en los templo, religiosa jardines del maestro con el permanecido en él cerca y ha unción el el acto si sinceramente selectlsimo programa. hubiese pulsado nuestra sensibilidad. No sólo como artistas, sino como ciudadanos. Cuando, sin que nadie reparase en nosotros, hemos entrado, como los demás, en la suntuosa villa, la emoción del inesperado espectáculo nos ha absorbido por enteró. Circundados de auténtico pueblo los jardines, nutridas de público las balaus­ tradas de una amplísima terraza magníficamente emplazada freate al lumi­ noso mar latino, apiñados, junto a frondas, macizos y fontanas, grupos absortos de mujeres, niños-muchos, muchos niños-y payeses, la orquesta no suena en el -silencio de la tarde eon el tono y el aire la tiene en música sns instantes de jnstisimos qne gravedad recogida y evo­ cadora. Bajo la experta batuta del joven maestro Pich y Santasusana van de los obreros artistas flotando y en aromas Mozart, Haydn... amplio reeinte-c-doblëmeate embalsamado eon brisas yodadas arrayán-, la Suite en re menor de Bach, un Andante de Cuarteto en sol y la maravillosa Sinfonía número 13 de ha sido un espectáculo profundamente emotivo contêmplar el el de el y hondo-con hondura de espontaneidad-y fervoroso entusiasmo interior de desde los artistas que ofrendan .el, homenaje-uno de los cuales, el ebanista Modesto Balúe, lleva al acto eon legítimo orgullo un contrabajo todos: 25- . magníficamente construído por él en todos sus detalles-s-hasta los propios pequeñuelos que en racimos de carne sonrosada escuchan, seriecitos y bo­ quiabiertos, las melodías suavísimas y delicadas. Clara visión sugeridora, fiesta mayor de arte ésta con que el maestro Pau Casals ha regalado a los suyos. Panorama y conducta evocaban días Porque sin alardes ni crematística se ha sabido. ofre-' luminosos de Helenia. a cer todos unas de la cultura horas de instintiva, purísimo arte., milagroso exponente, de la sensibilidad refinada de todo a un su tvez, pueblo", C. G. T. Vendrell, playa de San Salvador. Corolari d'aquesta tarda inoblidable, 'fou l'entrega d'una batuta hono­ rífica que el Mestre Pau Casals, en la intimitat' de la seva llar í en nom de l' ASSOCIACIÓ OBRERA 'DE CONCERTS, posà en 'mans del mestre director de . l'INSTITUT ORQUESTRAL, Joan Pich i Santasusana. I ara, finalment, en la creença que sabrem interpretar.fidelment el desig joia de tots els consocis que; com a veritables entusiastes ! enamorats de l'apostolat de l'OBRERA, viuen i senten com a pròpies les petjades dé la nostra Entitat, es senten alhora .que satisfets, envanits de pertànyer a una ASSOCIACIÓ que si altres motius de glòria no tingués per a oferir a l'esguard encuriosit, podria orgullosament exhibir aquesta bella i original ereació de caire pedagògic, social i artístic d'un illimitat horitzó en el terreny de les possibilitats artístiques; avui, repetim, caldria l'habilitat d'una _ploma Înés ben tallada que la nostra, per tal de lloar i exalçar la figura del nostre amic i collaborador, el M�stre Joan Pich Ell sap, però, amb quina sinceritat bateguen dins el pit de tots els socis de l'OBRERA, els sentiments de la 'reconeixença, de l'admiració i de l'afecte jnés pregon i perdurable, vers Ia seva personalitat. Cal dir-vos-ho una. vegada més, benvolguts cornpanys : a l'Innegable i reconegut talent ; a una mai interrompuda constància en el treball, i, per damunt de tot, al gran amor i entusiasme vers l'obra cultural de f'INST):.TUT, qualitats a les quals cal afegir-hi, encara" les que dimanen de' la pròpia i ja ben destacada personalitat musical del jove mestre, són degudes les brillants actuacions simfòniques d'aquest: agrupament què l'O� BRERA tota deu estimar com una de les més belles i prometedores rea1it­ zacions artístiques que posaran en un, lloc d'honor i donaran jorns de, glò­ i la , ria a l'Art,à l'INSTITUT OF.QUESTRAL i Quinzè a l'ASSOCIACIÓ OBRERA concert: 17 FESTIVAL. DE MÓSICA juny DE CONCERTS. 1934 CATALANA COBLA "BARCELONA-ALBERT MARTÍ» Un eclèctic i selecte aplec d'e sardanes-i glosses, interpretades per la Cobla esmentada, constituiren els elements musicals i art.í.stics que contribuiren a l'èxit d'aquest Festival de Música catalana. Vagi, de bon antuvi, '.€1 més . franc elogi i el. més entusiasta aplaudiment, a la Cobla «Barcelona-Albert Martí», aquest agrupament id'excellents instrumentistes i meritíssims artis­ tes, que 'amb tanta perfecció, -entusiasrne,. cornprensió i sensibilitat, inter­ pretaren el copiós programa, revelant-se, una, vegada més, com una de les 26 nostres millors cobles per festació artística serví compromesa tasca musical. Aquesta mani­ revelar la bellesa i valor d'aquesta creació tan a a per musical típieament catalana, que és la sardana, transcendent. i estimada com a obra artística: de més interessants del Festival, en la seva modalitat més concert. Un dels el constituí. la inclossió aspectes el programa de 'les cobla els talentosos mestres Fran­ en mestrívoles glosses qU,e han escrit per a cesc Pujol i Eduard Toldrà. Si tenim en compte la censurable indiferència que el nostre poble filharmònic palesa .envers aquest caire d'audicions, la nombrosa concurrència' de socis i invitats que omplenàva la Sala del Palau de Belles Arts, amb les seves exterioritzacions de franc acolliment i de ma­ nifest entusiasme, esdevingué un esperonament per tal de prosseguir la pro­ fitosa, interessant i patriòtica tasca de redreçament, divulgació i assimila­ ció de Iii nostra música nacional, en el seu aspecte popular (i valgui' l'acep­ ció més pura i noble 'del- mot). Unaprova més a favor de la nostra precedent argumentació, ens la donà el nombre d'obres que calgué repetir. Ultra les dues tan interessants glosses Els faârins de Sant Boi i Les danses de Vila­ novar--impecablement interpretades per la Cobla sota la direcció dels res­ pectius autors, els Mestres. Pujol i Toldrà-, s!oiren dues vegades les be­ lles sardanes de Narcís Paulis [La Vall d' H óstoles), d'Enric Casals (Tar­ rag ona}, de Jaume Pahissa (Griselda i Gentil), de Juli Garreta (Juny). Els mestres Paulís i Pahissa volguere.n associar la seva personalitat a l'èxit al" més gran relleu del mateix en qualitat de direc­ celebradíssimes sardanes. Fins el batlle de la nostra ciu­ Festival]' çollaborant del tors de les seves tat, el senyor Carles Pi i Sunyer, prestigià personalitat.v el de la ri.ostra sessió uns breus moments, amb la seva lloant el caràcter honorable Festival de Música catalana, i l'èxit de clausura de curs. Rehabilitació dels nostres ! artistes per a donar-vos coneixement ge la fer remarcar, espécialment, aquells aspec­ t'aprofitem per tes .de la nostra actuació que han estat un dels motius de les nostres cons­ tants preocupaéions i en els quals no· ens ha guiat altre finalitat.que I'enal­ Avui que es el moment nostra gestiÓ, assenyalat a l'Entitat, sempre a profit de la cultura del poble. d'alguns d'aquests aspectes força interessants, i com a com­ plement de l'historial dels nostres concerts, permeteu-nos unes digresions timent artístic de Entorn fonamentalment relacionades públicament, qui ayui ens i que .escolten i en aspectes caracrerístics dels mateixos, lloats pertinent remarcar-los per demà poden llegir-nos. suara creiem a satisfacció dels No fa pas molts anys.. que una entitat musical de la nostra terra, sus­ les seves activitats artistiques per trobar-se econòmicament impos­ sibilitada d 'organitzar concerts' amb la cooperació d 'artistes estrangers. pengrré Evoquem només', simplement, aquesta actitud que al seu dia fou justament que ella té d 'antiartística pedantería i de manca de sentit patriòtic. ETh< oberta oposició a 'un crit.eri tan resfringit i .a una actuació tan in­ comprensiva, l'AsSGCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS s'ha imposat el deure de els nostres millors artistes. no menyspreua'r amb l'oblit o la indiferència; . blasmada' pel ' . 27 .. - S 'ha dit que els pobles superiors, els pobles forts, se'ls estimen i els ad­ miren com als representants per excellència de la seva més espiritualitat elevada, L'OBRERA DE CONCERTS, que d'ençà de la inauguració de les ses­ sions de cambra-sempre a mesura de les seves disponibilitats econòmiques, adaptades a un pla prèviament establert-s-, s'ha vist honorada amb la col­ laboració inestimable-àdhuc desinteressada-dels nostres grans artistes, s'ha proposat fer més intensa la devoció i l'entusiasme envers les més emi­ nents figures de la nostra vida musical. La recensió que de les sessions de cambra acabem de 'llegir-vos, parlen prou eloqüentment respectè aquest propòsit. I que' no se'ns digui-afirmació peregrina-que el f'¡lharmònic només sent interès pels artistes i agrupaments estrangers. El nostre públic desfà l'equívoc. El veritable aimant de la música reclama, en primer lloc. un programa de vàlua musical, abans que un intèrpret d'un nom més o menys auriolat, -al servei, sovint, de moltes obres antimusicals. ¿ Volem dir que cal escoltar les més genials creacions en interpretacions mediocres? No. Però sí és preferible, creiem, una respectuosa, fidel) acurada i amorosa interpretació, viscuda per l'artista devot i consciençós del seu apostolat, a una exhibició enlluernadora i falsejadora de la veritat continguda en els evangelis dels grans apòstols de la Música. ¿ Cal lloar i protegir, xovinisticament, els nostres artistes i agrupaments, privant-nos del gaudi dels de terres enllà? Jamai. Però, molt més censura­ ble és encara aquella falla tan arrelada èn tots nosaltres, d'exalçar el que ens és ofert amb el segell, el nom i la reputació forana, aclucant l'esguard i fent-nos el sord premta de la que, a nostra nosaltres, totes les coses, espiritualitat els de casa homes i institucions que porten l'em­ i són mereixedores de els neguem, mentre I'estima gaudeixen dt:: la païssos. i protecció dels altres \ Es evident que, com en el cas abans esmentat, l'actuació d'artistes i agrupaments estrangers en les, 'nostres reunions de cambra, va estreta­ ment supeditada a l'especte econòmic. L'OBRERA DE CONCERTS porta cele­ brades trenta-quatre sessions de música: de cambra, encomanades la seva major part als nostres artistes. DeI'interès i bon acolliment d'aquests con­ certs, en dóna irrecusable prova la dêtinguda consulta dels seus progra­ mes' (d'altà 'qualitat musical) i el creixent "entusiasme del nombrós i fidel de consocis que amb la seva presència sancionen la tàctica dels companys dirigents. No cal dir que jamai aquests es trobaran en el. cas concurs lamentable, per bé que ridícul, de-l'entitat musical que un dia deixava de música, perquè no sabia-com encara semblen ignorar altresentitats-c-, que Catalunya té artistes prou meritíssims per a fer-nos gaudir, puríssima­ fer ment, de les belleses i emocions de la bona música. I aquests per sort nostra són artistes-e-que són encoratjats, saben superar-se, ofrenant desinteressadament el seu art al públicsenzill que els estima i els escolta religiosament en una comunió espiritual dignificadora, Respecte l'actuació d'artistes i agrupaments estrangers en les nostres reunions de cambra, no cal raonar pas massa els obstacles que s'han inter­ posat mantes vegades en planejar la realització d'esdev�niments artístics a base de' conjunts i intèrprets no nacionals. De no haver-hi establerta entre la 28 Delegació a nombrosos-, quan Barcelona de la "Asociación de Cultura Musical» i la nostra ' I Entitat, una fructífera convivencia artísrica, s'hauria no possibilitat J'acon­ teixement de l'actuació del "Cor de Cossacs del Don", que tot remernbrant­ cal lloar i agrair. Mercès, doncs-i ens plau remarcar-ho nova­ ment-, a 1'"Associació de Cultura Musical», els nostres consocis han fet la coneixença artística de dues modèliques agrupacions en el seu genere: el "Quartet de ,Dresde", abans, i suara, el "Cor de Cossacs del Don". I a te­ nor de les cordials paraules d'admiració i d'encoratjament que ens han estat adreçades 'pel Consell Directiu central, podem dir-vos amb veri fable satisfacció, que esdevindrà ininterrompuda i perdurable la intelligència ar­ tística entre la "Cultural" i l'OBRERA. J d'aquesta lleial collaboració, .hem la, tant que els rellevants fets artístics que freturem per al fu­ a l'apostolat cultural que impulsa i dóna vita­ d'estimar-ne, més tur, la cornprensió i l'adhesió litat de a la nostra veïnatge, obra, no pas obligats a massa compres, conèixer venen Divulgació a voltes, pels qui per raó íntimament. literària-musical que Recordem unes paraules de Cesar Cantú, més a menys venen a dir-nos qut¡ la producció d 'un art, és més plenament assaborida' pels qui estan iniciats en la seva història, i coneixen els trets característics ciels seus i les raons sentirnentals a psicològiques que .més han influenciat i infantament cie les belles i immortals creacions artístiques. conreadors, la genesi Inspirant-nos essencialment en el sentit cie les rientació "literàrio-musical instructiva ciels I cursos mateixes, anteriors, direm que l'o­ ha estat presti­ giacla en els programes ciel que suara historiem, mercès a l'aportació de treballs-signats a anònims-deguts al talent cie Ricarcl Wagner, Joaquim Pena-el nostre més constant i celebrat comentarista-i-, Joaquim Pecanins, Josep 'Barberà, Eduard Toldrà, Sants Sagrera i Joan SuM Sintes. Si no tan reeixits, els de redacció han sigut enguany més nombrosos. Audicions 'musicals a un Curs General d'Història de l'Art Dintre l'inventari que acabem cie fer-vos de les 'activitats artístiques des­ perIa nostra ASSOCIACIÓ en el transcurs ciel proppassat exercici, enrotllades cornplementàries a un Curs d'His­ mesos d'abril, maig i juny. l'Art, Trobant-se estretament vinculats els 110111S de les clues entitats organit­ zadores-Ateneu Polytechnicum i ASSOCIACIÓ 'OBRER.'). DE CONCERTS-, per cal sis audicions musicals englobar-hiles tòria General de la nostra part celebrades durant els fem ens suggestiu curset, un escoltat . deure de remarcar satisfactòriament I'Interès que ha revestit tan considerable nombre un per' d'inscrits. Donarà idea de l'estructura històrica de lès lliçons, l'enumeració ciels .exernples musiçals interpretats, consistents en música xinesa, India, grega; cants hebraics; gregorians; cançons de' trobadors, amatòries, de cortesia; madrigals; obres polifòniques populars, religioses i profanes; .rnúsica ins­ trumental pianística dels segles xvrrë, xvmè i xrxë, i cie l'escola contempo­ rània ;. sonates, concerts, ql!artets; «lieder» del segle XIX". 29 lata aquesta diversitat de curioses î belies 'peces musicals, foren 'arrio" interpretades pels" pianistes Cecilia Font, Climent Lozano, Anna March d'Estelrich i Pere Vallribera. El tenor Gabriel Marty. Les cantatrius rosament Casals, Josepa Oriol, Carme Bas i Mercè Plantada. Coloma El violinista Vocal «Orfeus», el «Asclepios» i, Quart.et Quartet d'aquestes sis sessions foren precedides pels erudits parla­ ments del culte musicòleg Mestre Enric Roig, infadigable historiador i fervorós aimant de la música, ànima propulsora d'aquest Curset d'Història de les formes musicals, tan educatiu com memorable. Enric Roig. Cada de Corda El una Projectes fallits Tots els propòsits artístics concebuts al llarg dels han estat feliçment plasmats, nombroses molts d'eUs, però, curs transcorregut, pas sense vencer 'abans moral. Cal dir, no obs­ no dificultats, més d'ordre material que simpatia i estima i el prestigi que avui dia gaudeix la Entitat, hom troba sovint la compenetració espiritual més sincerà decidida, facilitant-S,e així la sempre delicada i compromesa labor orga­ tant, que donada la nostra i nitzadora. Cal enumerar després no tournée del actes, alguns d'ells anticipadament anunciats i que bé han estat suspesos. Registrem la fallida de la BeIge à Clavier»; la suspensió, pei malaltia de dos aquells han reeixit «Quatuor o artistes del "Grup Instrumental de Brusselles» ; la suspensió accidental d'un cicle de conferències entorn "El Teatre de Wagnen, ; la impossibilitat d'una entesa per a fer actuar el Cor" Eusko-Abesbatza» i la denegació de la Cobla Principal de La Bisbal», oferta desinteressadament per la Lliga-Sarda­ Catalunya. Refús motivat, ben .a contracor, per la impossibilitat coordinar el lloc, dia í hora per a la seva actuació. Dintre un caire més de s'iniciaren gestions prop de l' Associació de Miîsiça "da àdhuc agosarat, Carnera», en vistes a una probable tournée de 1'"Orquestra Filharmònica de Berlín». Si més no, el contacte amb l'esmentada Associació ha permes un acostament més estret a profit de les relacions socials entre, ambdues "La nista de entitats. Per altra part, eonstitueix un motiu de llegítima complaença, elsjmúltiples i fervorosos anhels que senten rellevants artistes i meritíssims agrupaments, activitats artístiques. Cal tenir present per tal de collaborar en les nostres -i serveixin aquests breus mots de justificació-c-, que les modestes dispo­ econòmiques de l'OBRERA regulen, en quantitat i qualitat., les tas­ artístiques, quan 110 infercepten la volada dels projectes més ardits. limita­ Tingueu el més ferm convenciment, consocis, que, tot i lluitant amb cions materials, s 'ha realitzat el màxim esforç per a oferir-vos, quântitati­ vament i qualitativament, les manifestacions més pures i els fruits més' nibilitats ques assaonats de l'art musical, judicareu pas una afirmació pretensiosa, si diem que amb la sola aportació material, la tasca cultural que avui acompleix l'OBR,ERA oferir-se orgullosament a la consideració general, tant per Ia seva pot I a tots 'ens correspon 'una partícula d'aquesta com eficàcia. exemplaritat glòria, que havem d'estimar i procurar fer més ,resplendent encara. No vostra 30 , SEGÒNA ACTIVITAT Expandiment pARt' SOCIAL i vitalitat Se'ns permetrà dir que fins ara, tal vegada; la nostra ASSOCIACíó s'ex­ pansionava paulatinament, encimbellant-se,' però, esprimatxada; talment un fort i bell pollancre. Durant el curs passat, les seves arrels s'han. expandit en extensió i profunditat. La ufana vital de la mateixa, més robusta exte­ riorment, esdevé quasi immortal íntimament, que és tant com dir, en altres termes: I'existència espiritual de l' AS,sOCIACI6 OBRERA DE CONÇERTS, és. imperecedera,. a desgrat de les fallides que puguin afeblir, físicament-e-en­ tengui's econòmicament-c-, el seu robust i ufanós co:; material. Aquest expandiment vital de la nostra ASSOCIACIÓ, en el transcurs de l'exercici 193;3-34,_.s'ha fet ben visible, tant en l'aspecte artístic, o sia en la realització dels quinze concerts celebrats durant el curs, com també en l'aspecte. intern, de relació social, si bé no tan albirador, 1')0 pas menys transcenden tal. Tenim, doncs, titat-, detallada CERTS que en n'ha realitzat conjuntament amb l'obra artistica--essencial -primera part del nostre treball, l'OBRERA la una altra de social que a de l'En­ DE CO!\­ continuació detallarem també, per tal d'establir un paralel entre ambdues, que amb l'argumentació dels fets evidenciï el camí recorregut en aquesta nova ruta que s'empren la nostra ASSOCIAqÓ. Homenatge al Mestre Pau Casals Artístic», primer, i de 1'"Associació de Música. Càmera.", després, s'organitzaren i es recolliren adhesions, per a portai" a terme uns actes d'homenatge al nostre mestre fundador. A ambdós lloables projectes, no podia pas mancar-hi la més fèrvida adhesió de l' ASSOCIACIÓ es­ que infantà el Mestre Casals. L'OBRERA DE CONCERTS, que íntimament mereixedors' d'un "del Mestre en la múltiples aspectes personalitat guarda just exalçament, cooperà espiritualment als susdits projectes-culminats ara darrerament en un sol i esplèndid homenatge-, i es complau 'en dir que s'identificarà sempre amb totes aquelles nobles aspiracions col-lectives arque tendeixin a honorar la singular personalitat de Pau Casals, glòria tística de Catalunya. Però, IjO�RERA DE CONCERTS, com filla amorosa, freturava participar materialment en els actes dignificadors de la personalitat tan estimada del seu progenitor. Al poble català, i en un moment 'd'eufòria-Ia més' pura, l'espiritual-, de.svetllada davant d'un dels seus fills més il-lustres, l'OBRERA DE Cm!CERTS pretenia presentar-liI'Fns'rrrtrr ORQUESTRAL, fent-lo participar La presencia d'aquest agrupament amateur, en el Festival d'Homenatge. A iniciativa del "Círcol , "da _ d'una vàlua artística evidentment modesta al costat dels valuosos elements més d'oferir a la concurrència l'exemque participaven en la festa musical, a 31 plaritat de tal la vegada, seva transcendental constitució, finalitat deTes una obra més coses Î fruits simpàtiques artístico-social artistics, hauria esdevingut, de al nascuda l'acte, caliu de per ésser la més la fundació del Mestre. Homenatge al Mestre Arbós També l'AssOCIACIÓ OBRERA-DE CONCERTS volgué portar la seva adhesió collaboració a l'Homenatge que va retre's al' Mestre Enric Fernàndez i . Arbós, Per celebració del setantè aniversari del en seu natalici. aquest homenatge, hom organitzà la recollida d'adhesions col­ a entitats artístiques lectives entre les i culturals de Catalunya i, particular­ categoria i el nombre de les 'adhesions, pogué dir-se, veritablement, que fou quasi tot Catalunya que volgué asso-, ciar-se a tan merescut tribut dhornenatge. No cal jdir que en l'aplec de les adhesions, hom podia llegir-hi els noms de les nostres més represen-tatives ment, de la entitats en nostra ciutat. Donada la culturals i caires socials. totes les activitats DE CONCERTS ho considerà tot normal­ Heus ací, però, que amb motiu de la vinguda a la nostra ciutat de'I'"Orquesta Sinfónica de Madrid», per tal de donar dos concerts a 1'"Associació de Música "da Camera»-als quals se'ls concedí la categoria i el caràcter d'un tribut homenatjador del poble català=-, la nostra Entitat, anticipaut-se, tal 'veg�.da, al desig d'altres entitats adheri­ cies a l'homenatge, i per tal d'intentar subsanar l'equívoc evident entre la manera com es cercaren les adheSions i l'objectiu donat a les darreres ac­ tuacions a la nostra ciutat, de l'Orquestra alludida l'ASSOCIACIÓ OBRERA Fins ment l' ASSOCIACIÓ OBRERA ací, concebut i realitzat. , féu i prop de la Directiva de 1'"Associació de Música "da Camera» s'entrevistà amb el Mestre Arbós, per tal de cercar les possibilitats gestions després públic al Palau Nacional, que Barcelona, sense cap mena d'exclusivisme, el testimoni d 'admiració i simpatia a la prestigiosa corporació madrilenya i al seu benemèrit mestre director. Per manca de data dispo­ nible i per impossibilitat d'alterar les de la tournée, 110 reeixí el propòsit més factibles per permetés .a poder retre tot a el portar poble a terme un concert de de l'OBRERA. Cal fer constar, en honor a la veritat, que fou el Mestre Ar­ qui més es condolgué de la no realització d'un acte que ell, personal­ ment, desitjava amb 'entusiasme portar a terme per' a poder testimoniar la bós seva simpatia ticipació en al poble català l'Homenatge a i regraciar-li, ell ofrenat, a l'ensems, la seva l'escaiença del en valuosa par­ seu setanté aniversari. Honienatqe Popular a "la Banda 'Municipal de Barcelona A iniciativa de l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, va plasmant-se, pau­ latinament, un vast i complexe Homenatge Popular a la nostra meritíssima Banda Municipal. Per exercir la nostra Entitat la Presidència i el Secre­ tariat adjunt dins el Comitè Organitzador, podem dir-vos que els treballs preliminars d'organització i suara actualment els de plasmació .del project>, es desenvolupen dins d'un ambient tan entusiasta com democrático Escalf 32 d'entusiasme popular, nascut que per la seva Corporació de l'encert en artística tasca tributar tan Homenatge un el merescut te. a la Sentit de­ mocràtic en el planejament dels treballs, per tant com hi aporten la colla­ boració moral i material, totes aquelles entitats que es senten identificades collectivament amb el projecte. , . No és pas aquest el moment més oportú ni el lloc mes adient per lar-vos de l'estat actual d'aquest Homenatge; cosa que per altra a part ,poc en no podríem fer per comprensible delicadesa i el Comitè hi exerceix l'OBRERA. Les directrius' gue permeten, però, no ens havem desaprofitar compromís pel pár­ tam­ càrrec que imposat pas en planejar el nostre treball, aquesta falaguera avinentesa, per .a dir­ com sent íntimament la nostra ASSOCIACIÓ la responsabilitat inicial d'a­ quest hbmenatge en curs de realització. I clavant lcf volada i embranzida que prenen els treballs, es sent esperonada a treballar amb més entusiasme i delit, ,contra les petites dificultats que inevitablement sorgeixen en em­ preses, no per cobejoses, menys dignes i mereixedores de realització. Sense vanaglòria intenció, cal confessar que I' ASSOCIACIÓ OBRERA DE vos CONCERTS també, a més de la responsabilitat suara mateix esmentada, concepció de l'Homenatge Popular: a la Banda Municipal.. Collectivament parlant, guina és l'entitat musical barcelonina que amb el segell i la solvència d'una activitat musical essencialment a profit exclusiu del poble, es trobi més artísticament compenetrada i lligada amb la formi­ dable i profitosa labor d'educació musical popular que tan magníficament acompleix la nostra famosa Orquestra de Vent? l'orgull sent de la No sabríem pas rdelimitar els termes fins i exemplar public, i la on la Banda ha creat el influència.' d'aquest adicte, fervorós El que sí ens atrevim : [ ' seu damunt d'aquella. a dir, que si avui el públic de la nostra ASSOCIACIÓ d'un critic musicál-ún dels públics [nés exi­ opinió constitueix-s-segons gents, artísticament parlant, i el més fervorós i entusiasta, afegirem nosal­ tres, e-s degut en bona part a la llavor tan profusament sembrada 'per la Banda Municipal entre el poble i que ha germinat fecundament en el nostre estament proletari. Altres adhesions i oollaboraoions A i iniciada per la «Federació de Turisme de Catalunya per a aconseguir la cessió del Castell de Montjuïc a 'l'objecte el "Primer Museu contra la Guerra», també s'hi troba inscrit Balears», de ei la campanya bastir-hi nom - I' Art de l'OBRERA Ig ualment el Líric»; DE CONCERTS. trobem entre les adhesions amb motiu de la croada que s'ha adreçades al, "Foment de emprès en pro dels artistes li rics. - Com ve fent-se tradicionalment, ha estat ofert J',<.t\ssociació Protectora de l'Ensenyança lònies Escolars que per al Inillorament físic tan benemèrita Associació. En les pàgines de la premsa diària "L'Oficina Internacional de Música de la - un Catalana», a donatiu metàllic profit de les dels nostres infants porta ' s'hi ha li. a a Co­ cap el següent- títol: S. i l'A.: O .: de C.". llegit R. ·S. S3 , Es que la nostra Entitat ha fet públiques les condicions d'un concurs in­ ternacional de música, les quals li foren particularment trameses i que té disposició dels nostres músics interessats en el susdit Concurs. Així ha complimentada la singular deferencia de l'esmentada' Oficina estatal, russa, que ve a, palesar-nos la irradiació assolida per l'OBRERA més enllà a estat dels nostres horitzons. Divulgació La i de la Memòria tramesa personalitats a agrupaments de a autoritats, a: nombroses Entitats, culturals les ultra les ofertes prestigi artístic, collaboren que pr<;>paganda 1 l'OBRERA, constitueix, al nostre diverses .les en entendre, un a tots els artistes i artístiques de eficaç -rnitjà de divulg ació. activitats socials, per aquesta que havem es­ mentat, vindria justificada la més completa relació del desenvolupament i cie la marxa ascensional cie la nostra ASSOCIACIÓ, en el camí en pro cie la cultura popular. En l'aspecte de propaganda i divulgació, cal registrar: Si no poderoses elogioses' referències Les - en per altres més diversos articles inserits raons la a per la inforrnació que fou facilitada - ASSOCIACIÓ, 'contingudes la ploma 'd'Otto Maier; Professora polo_nesa, per tal nostra «Mirador», deguts a a una a de redactar un reportatge del moviment obrer cultural ,de la nostra terra; el material informatiu tramès amb destinació a 1'"Exposició de la Ciutat de'Repòs)),. que s 'installà als soterranis de la ,Plaça'de Catalunya; - aparegudes en les pàgines de "El Socia­ Madrid, signades pel competent, erudit i culte musicòleg Josep les reeixides informacions - lista», de Subirà, i publicades ran d'un detingut i entusiasta estudi, fet damunt àm­ plia inforrnació verbal i gràfica, respecte el' singular caire de la postra ASSOCIACIÓ i llurs activitats. Cal 'no oblidar-nos de l'amable invitació de la "Ràdio Barcelona" d'unes quartelles que, per vies d'Adrià Gual, ens permeté la radiodifusió historiant abreujadament l'existència, la finalitat i la tasca de l'OBRERA, i - / í que el qui del 1934. I és parla -Ileg us adient ara davant adreçar uns el la micròfon mots vetlla del de remerciament tant 16' d'octubre a la "Ràdio la, "Ràdio Associació de Catalunya", per l'estimable col­ laboració publicitària que en totes les seves activitats hi ha trobat l'OB�ERA DE CONCERTS. Una menció especial cal reservar, però, per a la "Ràdio Bar/. Barcelona" com car aquesta emissora, durant el collaboradora - f � • celona», TRAL a artística, radiant el'concert curs passat, ha esdevingut inaugural de l'INSTITUT activa ORQUES-' i el "Festival de Música Catalana". tenim Si en compte el gran contingent d'invitats Bue assistiren' al Concert Extraordinari del Palau Nacional de Montjuïc, no serà pas negli gible l'eficàcia del. text informatiu que s'estampà en la d'arrera pàgina del als programa del Recital d'argue i en el prospëcte d'orientació ofrenat .. inscrits - cions 34 la "Diada de Tarragona». Desproveïts d'esperit de censura que calguin, cal 'confessar que a i fent totes en les aquelles pàgines honroses excep­ de la premsa. diària I , barcelonina, ben pagues vegades hi troben el indiscutible i merescut seu lloc les activitats culturals que porta a terme l'OBRERA, moltes d'elles maSSJ sòbriament registrades, quan no totalment silenciades. No obstant, en aten-­ ció al considerable nombre de ala d'altres gasetilles pregades que en quantitat superior els hi han estat tram-eses, ens .cal també-fent igualment 'ara en un sentit invers-, excepcions, adreçar una salutació de remercia­ ment a la premsa diària deIa nostra ciutat, tot desitjant que l'aten�ió espo­ cursos , ràdica més envers nostre moviment artistic i el social, s'estengui i esdevingui persistent. Moviment de socis' il Registrem, ara, el moviment de socis, comparant-Jo - amb el del curs anterior. Curs 1932-33: Altes: 378. Curs 1933-34: Altes: 520. Diferència favorable, 142 altes, que afegint-hi 29 reingressos, superàvit, respécte les altes del curs anterior. sumen 171 - socis de Curs 1932-33: Baixes: 522. Curs 1933-34: Baixes: 436. Diferència favorable: 86 baixes menys en comparació a l'exercici an­ terior. Curs 1932-33: Curs 1933-34: Número total de socis inscrits: 2.689. Número total de socis inscrits: 2.802. - L'observació detinguda d'aquestes - tan eloqüents dades, permetria ens fer més d'un comentari; ens limitarem tan solament a deixar escapar una lamentació i a formular un prec. Lamentació sentida tant per aquelles baixes - e-s produeixen, inevitablement, per poderoses raons d'economia-raons deplorem-, tant com per aquelles altres, molt més sentides encara, que no obeeixen a cap més altra causa queia un incontingut desig d'abandó i a una evi.dent indiferència envers les obres que, com la que acompleix la nostra ASSOCIACIÓ, tenen cura dels interessos de l'esperit humà, com ha dit el collega d'una cabdal i gloriosa institució catalana. Prec adreçat a tots. els consocis, per tal que davant d'aquestes falles i- abstencions tan lamenta­ bles, fem tots plegats un esforç de proselitisme i una iuinterrompuda tasca de propaganda., Es evident, com' hom ha retret, qu-e la crisi espiritual que sofreix la hu­ manitat deixa sentir-se d'una manera especial en el món de l'art veritable. La realitat és dura, però els esperits selectes la superen amb el seu entu­ siasme, i ño cal pas recordar a aquests esperits privilegiats, com l'Art, que és el mitjà més segur d'isolar-se del món, també ho és per a penetrar-hi i descobrir que la música és, dentre totes les Belles Arts, la que se'ns ofereix que que - - , - - ' com un els homes. gran ideál humà que salva i redimeix Diada de Tarragona Turisme de Catalunya" i à iniciativa deÎ ConselYér d'Economia i Agricultura, senyor Comorera, 1'"Ateneu Poly tech­ a la meum 'ï l' ASSOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS, organitzaren i cooperaren D'acord amb 1'"Oficina de 35 . ,- excursió primera Més del servei nou turístic anomenat "Viatges i Vacances excursionistes 1.400 s'inscribiren, emplenant-se dos trens. L'organització acurada; el viatge directe_i còmocle; la visita ji la immortal Tarraco-s-d 'un in teres arqueològic irnponderable->, orientada per competents professors; el simpàtic programa cie festes populars a honor dels expedicionaris, tot reeixí completament, fent de la "Diada de Tarragona». una bella :i perdurable recordança. (Un clia abans cie la sortida, a l'Estatge Social de les entitats organit­ zadores, el Professor Enric Roig donà una conferència preparatòria, amb projeccions, sota el títol "Valor arqueològic de Tarragona».) Obreres». de . L'Orfeó de Santa Llúcia i altres hostes illustres Honorant illustres nesa nyia -una algunes nodrida nostres sessions musicals, han estat hostes representació de la notabiJíssima massa coral ruma­ de les «Cantarea Romanieiv ; un grup ciels excellents artistes de la "Compa­ de BalletsRussos de Mantecado» i el simpàtic i meritíssim "Orfeó de Santa Llúcia». adreçaren a Recollim, l'OBRERA DE a títol informatiu, l'elogi espontani . CONCERTS. que tots elfs , , sincer desig .de compartir fraternalment el goig i l'emoció cie interpretada en els nostres concerts, ens portà al compliment d'un senzill convit a profit de les cantaires de 1'"Orfeó de Santa Llúcia». Aquest tan insignificant gest de l'OBRERA, ha florit una relació social-tan prego­ nament i espiritualment emotiva-, entre aquest meritíssim organisme mu­ Un pur i la música sical filial de la "Caixa de Pensions per ASSOCIACIÓ, que troba' Ulla memorable d'art i - la Vellesa id' Estalvis» i la nostra a plasmació artística en aquella festa que constituí el Concert ofrenat per Ia "Secció Instru­ de .Santa Llúcia» a l'AssOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS. companyonia mental» i l 'eOrfeó "Empar de Santa Llúcia», el matí dassociats,' els quals durant un descans del concert, visitaren les diverses dependencies de la. Casa, atentament acompanyats pel Secretari d'Institucions Filials, senyor Domè­ i pel benemèrit 'Mestre Ildefons, Barbarà, ànima-abnegada i nec Pera, amorosa-d'aquest meravellós conjunt vocal que és 1'"Orfeó de .Santa Llú­ cia», integrat per intelligents artistes. Després d'interpretat el selecte pro­ grama__:;._el.qua] contenia, a més d'obres corals, 'peces-per a conjunt Ínstrp-' mental i per' a arpa sola i orfeó i arpa-, I' ASSOCIACIÓ OBRERA imposà una llaçada brodada a la senyera de l'esmentat Orfeó. Ultra aquesta penyora d'agraïment i recordança, com a-detalls que amb la seva evident materia­ litat parlaran cie tan emotiva festa, cal esmentar encara l'honor concedit a Ia nostra Entitat en poder estampar uns mots recordatoris de la visita, en el "Llibre d'Or» de l'"Empar dè Santa Llúcia», a més-de l'obsequi de les clues fotografies obtingudes durant el concert. Per tal de remarcar com és de justicia el simpàtic gest del senyor jaume Domínguez, Director de l'Institut per a Cecs, direm també que per a l'ex­ L'acte tingué lloc a la Casa de Família del dia 3 de juny. 'Hi assistí " Ull bon nombre . . clusiu ús cie les ceguetes cantaires i com a OBRERA els hi féu ofrena cI'un programa confeccionà el susdit senyor, 36 recorcl del concert, l' "ASSOCIACIÓ especial, 'que generosament ens .- Es de i goig ,portar que tots -els nostres consocis hauran vist amb ha estat tan magníficament atesa i creure com complaença recornpensada la idea de t>ñ de joia a uns éssers mancats d'un dels més preuats sentits. Els consocis que hi assistiren, servaran un perenne i emotiu record d'aquest acte artístic òfrenat a l'OBRERA DE CONCER"I:S, que tan honora a la 'nostra ASSOCIACIÓ i, que cal gravar al nostre esperit per a parlar-nos sempre d'un ciels més inoblidables moments espirituals viscuts per l'OBRERA- durant les sevës tan necessàries felacion's de convivència social, intensificades durant el curs 1933-34. un Biblioteca Les notes més el informatives socials, lés quals les pàgines Èls . referents dels volums registre no es la nostra a precedents Biblioteca, contindran d'ofrenes i el de les per haver-ho fet detallaran, però, ja, al no­ adquisicions dia, seu en del «Noticiari». ingresats voluin� en qualitat donatius, sumen 24; .Ies adquisi­ augmentar el tresor bibliogràfic de CIOns, 54. Total: 78 volums han vingut 'de l'As'sOCIACIÓ OBRERA DE CONCERTS. à ' -: . Caldrà recordat amb renovada Campalaiîs, fèt particularrnent �que és tant 'com dir la de La a del senyor R'afé!-el la Biblioteca de l' Ateneu Polytechnicum cwrnplaeñça; l'OBRERA, car el llegat ambdues viuen agermanades-. de peces d'aquesta valuosíssima biblioteca, ultrapassa la 'xifra de ,-1.500 volums. Entre altres intéressants colleccions i- enciclopèdies, s'hi quantitat troba la famosa BRERA a l'adquisició de 'la qual, l'O­ comercials). Aquesta tan quantiosa aporta­ «Enciclopedia Espasa» (per havia iniciat els t-ractes ció, féu imprescindibles unes .considerablés despeses que serviren per a l'ex­ pandiment i embelliment de la Biblioteca, per tal d'estatjat' el llegat en les millors condicions per a la seva consulta, alhor-a que per a honorar digna­ ment la memòria d'aquell infadigable animador i entusiasta admirador d'ambdues entitats, que en vida ,es digué Rafael Campalans. Neorolòqiques En el capítol de luctuoses cal posar en primer terme, Catalunya, la pèrdua de J'Honorable Primer President de la Generalitat restaurada, Francesc Macià i Llussà. Es trameteren uns sentits mots de condolença a la família del finat dol nacional pel .i al Govern-de que el seu Catalunya, remembrances" traspàs inflingí a tot ultra l'ofrena d'mia corona de presentants del Consell Directiu, acompanyats d'un de consocis, seguiren fins la seva darrera estada les roure i llòrer. Re­ consicÎerable nombre despulles del Venera­ ble Ciutadà; Immortal Patriota i' Cavaller €le l'Ideal. També l'As'iioCIACIO OBRERA DE CÒNCERtS acompanyà 'a la fosa els ca­ dàvers del gran artista líric català Francesc-Viñas ; el de Rafael Campalans i el del President del Patronat de 1'«Orquestra Pau Casals», el senyor Car­ les Vidal i Quadras. Personalitats totes elles mereixedores d'un sincer i efusiu" record. , No cal dir que, una corona de com en altres aniversaris, la nostra ASSOCIACÏÓ diposità llorer al peu de l'estàtua de Rafael de Casanova. 37 - Donatius, ofrenes, invitacions En i atencions aquesta vida de relació i convivència social que venim �inventariant, la seva' part, ha rebut nombroses mostres de simpatia i l'AssOCIACIÓ,- per afecte, que els rem es tradueixen en múltiples détails, ' fineses i deferències. Enurne-: següents donatius: el de la Direcció de la Banda Municipal de Barcelona, consistent en un volum, bellament relJigat, contenint tots els programes dels "Concerts Sim­ fònics Populars» celebrats al Palau de Belles Arts; �l d'unes obretes musica1s, per a piano, ofertes pel seu autor,_ el senyor Gonçal Formiguera; .el de la partitura de "Poncelles» (cañçons per .a cant i piano), amb de­ dicatòria dels autors, els senyors J. Guardiola Torregrosa, Enric Martinez' (benvolgut consoci) i R Sebastià Coch; el dels volums: «XX'V Conferències donades a l' Associació Wagneriu­ na», «Fruits de Dolçor», "Hores de Solitut», regalats, respectivament, pel consoci Andreu Miarons, i llurs autores, Maria Faura i Cots i Maria Emilia . . .. ' Furnó j, el d'un important -Iot de publicacions títols de les quals foren detallats (els El musicals rebudes des de Rússia , en les pàgines del «Noticiari»]. Mestre Albert Wolff, la cantatriu Mercè Plantada i la "Caixa de a la Vellesa i d'Esta)vis», ens han obsequiat, els primers, amb Pensions per un retrat dedicat, i la segona, amb les fotografies que ja havem esmentat abans'. Mereix especial' menció el g.est exquisit 'de la companya Bibliote­ cària, oferint a l'OBRERA unamascareta de Beethoven, indispensable en la Secretaria d'una associació musical I com \ la nostra. una prova més de l'extr�ordinà­ darrerament, encara, simpatia i de la identificació espiritual sentida per un esperit amarat d'altruisme artístic i enamorat de la finalitat cultural de l'OBREF-A. El se­ nyor Joan Sonntag-, a més de l'ofrena de I'instrumental per a la constitució d'un Quartet de Corda, ens ha obsequiat amb la partitura de setze quar­ tets de Haydn. Aquesta última ofrena, �ns obliga a renovar al senyor Sonn­ tag l'expressió d'un perdurable reconeixement. s'ha rebut ara ria , A la precedent cions que llista de donatius i obsequis, la 'seguirà invita­ presència: la de les han estat cursades per talo que l'OBRERA fes acte de als concerts de 1'"Associació de Cultura Musical»; ens cornmemoratiu en honor 'd'en Francesc Viñas, organitzat 1'"Ateneu Enciclopèdic Popular»; a les sessions musicals eje I'« Estudi Laporta Astort» ; a les Festes de Primavera del Tercer aniversari de Ia República; als concerts commemoratius del centenar d'audicions cief "Patronat dèvol», celebrats al Casal del Metge; a l'acte per Ar- al curset de conferències professades a 1'« Institut Francès»; l'Empresa "Catalònia» ; representació extraordinària donada al Teatre del Liceu, als concerts de a pera la "Amaya» als concerts celebrats per 38 de l'ò­ ; 1'"In?titut Musical Acadèmia Ardë'vol�,; r al èoncert inaugural de l'"Orquestra la conferència que sobre aspectes _l' Ateneu Barcelonès el mestre Manuel a del Conservatori de l'educació del Liceu»; professà musical a Borgunyó; als Festivals organitzats per 1'"Associació Musical del Districte novèe ; les conferències que sobre el tema "La Música simfònica a Barcelona» donà 'el Mestre Joan Lamote de Grignon a l 'eAteneu a a l'audició del "Quartet de Enciclopèdic Popular» Corda de .Barcelona» a ; I'wAcadèmia "Marshall» ; als diversos actes comrnemoratius del Trentenari de l'Escola Catalana "Mossèn Cinto» ; al concert simfònic que en Homenatge al Mestre Pau Casals donà l'Or. questra del mateix nom al recital celebrat a al Palau N acional ; la Sala de l'Orfeó Gracienc a càrrec del distingit consoci, l'aventatjat violinista Jaume Llecha, al qual, des d'aquestes pà­ gines, ens plau felicitar tot encoratjant-lo; � la presentació de 1'"Orquestra Simfònica Ràdio Barcelona», feta sota la direcció del Mestre Josep' Fontbernat, al Teatre Grec, de Montjuïc; al concert de clausura de curs del "Foment de l'Art, Líric» ; a una conferència donada al "Club Femení i d'Esports» ; a la sessió de cançons clàssiques que es celebrà al Pati dels Tarongers � . I· I ¡ de la Generalitat i al Festival de Clausura de l'"Escola d'Estiu» Grec, de Montjuïc. al Teatre d'enguany, . Altres tantes inequívoques proves demostratives de la simpatia i de la solvència artístico-social que a tothom mereix la, nostra Entitat, cal cercar­ les encara, en un altre terreny, en l'afectuosa salutació que, en ocasió d'un viatge a la nostra ciutat ens adreçà... personalment, lillústre mestrè sevillà Manuel de Falla. En el terreny collectiu, registrarem les condicions d'inscripció aventatjoses per als nostres socis, en el cicle de deu cursets organitzats per l'"Ateneu EnciclopèèIic Popular», i en l'audició integral dels Trios de Beethoven a càrrec del "Trio Ardèvol», abonament especial concedit pel "Patronat Ardèvol». científics . Es mereixedor d'una fèrvida lloança, l'exemplar tasca pedagògica que, profit dels nostres consocis, ve tradicionalment atorgant-nos 1'"Acadèmia molt especialment el seu talentós director, el Mestre Ferran Ardèvol», Ardèvol, P�l seu aprofitament, a precs del susdit mestre, plau-nos adreçar a í una les i sentida felicitació encomiàstica al becari company nostre, Miquel Mayo­ Ferrer, tot encoratjant-lo a no defallir en tan bona ruta empresa. Ineludible tribut No ens pertoca a nosaltres parlar-vos acords de la 'darrera Assemblea General de [a complimentació d'alguns dels ordinària, per tal com la Presidèn­ té damunt la taula els reports de la Ponència «Cooperativa Obrera d'Arts Gràfiques» i «Portantveu !'Fruicions'))), ultra la contestació rebuda del Mestre Pau Casals, amb motiu de la proposició d'un recital anual, feta cia i avalada amb la signatura de tots els assembleistes. Només voldríem poguer-vos llegir gonament espiritual i una lletra que corprenadorament emotiu, cal pel seu "rellegir contingut pre­ i cent ve- una 39 . ' no pas pel motiu que ardent la flama d'un record. gades, i això l'inspirà, bé per ans servar a sempre Aquesta lletra, d'un llenguatge espiritualíssim, que el vostre cansanci priva el desig nostre- en llegir-vos-la, és signada per Blanca Selva. La pronunciació d'aquests dos mots: Blanca Selva, deu commoure la sensibi­ Iitat de tots els nostres consocis que han, fruït el seu puríssim art d'intèr­ pret. Aquest nom, també, cal que desvetlli la consciència collectiva de l'Asens ' SOCIACIÓ OBRERA CONCERTS. DE l'avinentesa imperdonable desaprofitar Fóra perament celebrara l'OBRERA en honor d'aquesta dora artística artista els en sense comrnemorativa i l'AssOCIACIÓ, una abnegada pro­ sincer, collabera­ __ per tal-de remetre afectuosa i cordial ben benemèrit collaborador , seu que com difícils anys de la nostra vida social. mentre esperem el solemne moment horne­ més J o gosaria demanar-vos, ara, natjador, la vostra adhesió moral de tota senzill acte tan un fervorosa i entusiasta i tan primers tributar Blanca Selva,' en a misiva Joan Massià-s-, parli, que a I'ànima d'ambdós artistes, de l'incommovible afecte i perdurable record dels més devots admiradors: els socis de l'ÓBRERA' DE CONCERTS. Acebament nom salutaci6-extensiva al seus _- Després de posar un punt final a la nostra tasca, enduts pel ritme im­ placable de la Vida i per la marxa constant del Temps, esdevenim altra vegada esclaus-e-dolç esclavatge I-d'una labor voluntària, continuadora de les activitats que són el motiu de la nostra 'existència collectiva. Un deure complert dóna sempre el sentiment d'un deute major, perquè hom sent que mai fa prou. , Tots els nostres consocis són-prou intelligents per no mesurar. els idea­ lismes per la quantia del seu immédiat rendiment : per tant, no serà pueril el confesar-vos elnatural desig de superació, el guany artístic i el millora­ ment cultural que sentim i desitgem per a l'OBRERA DE CONeERTS, en' el proper i memorable curs en d'audicions musicals. Caldrà què s'escaurà la celebració del commemorar primer centenar solemne efemèrides amb di­ tan actes i variades manifestacions artístiques de qualitat, que esdevin­ guin transcendentals i, de ressonància. Es de desitjar que en el transcurs d'aquest proper Any Jubilar, l'AssOCIACIÓ OBRERA esdevingui més lloada, admirada, i més que admirada, ajudada, moral i materialment. Admetem que el vinent Curs, les gestes artístiques i socials que pensa versos _' realitzar l'OBRERA fiE CONCERTS assoleixen .un merescut i esclatant èxit: cultural, artístic, àdhuc econòmic Sabeu, però, consocis, la victòria que agosaradament caldria que guanyés la nostra Entitat en un futur no llu­ nya? La Victòria de la Música. damunt les misèries humanes. J 1a música -tots ho sabem per experiència-, és una de les poques dèries, 0 millor dit -. encara, és una de les poques virtuts que ens fa no solament oblidar i tan . perdonar, sí que també ens agermana estretament en ritual. Aquesta Victòria alliberadora i fraternitzadora, una . comunió planant pel espí­ -damunt la sensibilitat de tot el nostre estament proletari, fóra la millor i més pura flama que podria auriolar el nom de l'AssOCIACíó OBRERA IlE CONC.ERTS en una de / Ies memorables fites del seu ascensional camí. , , 4.0 ; ' -J -:r.... '" - .' -':'l- • 'r :/ -:"\ \1:1 "'..: -./ 0"'.� '",) 'f'< " y ) f - l, • ;� 'J, .' ., '_. .�', ',Ç.;. ""'� \..¿- ( .... , . ; " .J \ e, " , .� .� - ....... f -'.- , ,�. \ \ " ". I ' " \ .«; • 'H"r • ". :tI r ¡ )} . ,,',' ',')9' '>. t <:Ó ..1', ,"" -', < ! : ,\ .1 " "';_ =-, '("f ;j, 'x -v- " L . / ..... . '_. ;., -;.. .... ,- . J:--. "''7'_�-1 J' .. , ¡ \. \. ,- '.._ . ,I. : " 'l 'I' .' 'J " I 'J. . • :. I) .:..J . 1 I EfiJlÀ I BA :.,} 't.)o...,."",:"...J, � Reg Sig . " L' ... TE. LON A-t-IL .7i-(��)(4!.,". �.I �.!') .. �'¡'''�-'''''''''''-''''''rI'''''''''' .\��.�'::::f.3 .. "._-"1 - -"II-{. � "O', , . _."- I :r· ,. -'I.. - • .1 , , r -, , ,\ » \ )', �ÂI: • J, . -...�;.I � �\_ ,� -: I ";:c , ;_';:..' ¡ -, " '� � ",\':; , � ImP., QTtega, 4èbau, 7, 'f � " '" .-� J. � Barcelo� '+� , -. _ ¡:Â' ..... � .J. - 7 �;r " " . ,. � r- . '�� ",,,,_¡,t, 'rr. r_' - r."o ;".., .,.." �¡, , " <� � o» "- r I s .' J ) ""il: p ,J > e- \ !O- .... Je .• J 0/ r­ ' .I + �.I -i-;, \ < .